Umgänge med umgängesstöd
Skriftlig fråga 2022/23:617 av Laila Naraghi (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-04-29
- Överlämnad
- 2023-05-02
- Anmäld
- 2023-05-03
- Svarsdatum
- 2023-05-10
- Sista svarsdatum
- 2023-05-10
- Besvarad
- 2023-05-10
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Justitieminister Gunnar Strömmer (M)
Proposition 2009/10:192 innehöll förslag till en reglering i föräldrabalken om att domstol i mål om umgänge ska ha möjlighet att besluta att en person som socialnämnden utser ska medverka vid umgänget, så kallat umgängesstöd.
I Lagrådets yttrande till regeringen Reinfeldt, som föregick propositionen, ifrågasatte Lagrådet lämpligheten i att det inte skulle kunna fattas ett separat beslut om umgängesstöd, utan att ett sådant beslut bara skulle kunna fattas inom ramen för ett umgängesmål. Enligt Lagrådet kunde det finnas behov av en möjlighet för domstolen att fatta ett separat beslut om umgängesstöd. Lagrådet skrev bland annat följande i sitt yttrande:
Enligt Lagrådets mening kan det ifrågasättas om den nu beskrivna ordningen är lämplig. Man kan tänka sig den situationen att domstolen först fattar ett beslut om umgänge utan att samtidigt förordna om umgängesstöd och att det efter en tid framkommer att det finns behov av umgängesstöd, utan att det för den skull finns anledning att ändra vad som har bestämts om umgänge. I den situationen bör rätten lämpligen ha en möjlighet att fatta beslut i enbart umgängesstödsfrågan.
Det finns också skäl att peka på fall då tiden för ett redan beslutat umgängesstöd behöver förlängas, samtidigt som det saknas anledning att ändra på gällande förordnande om umgänge. Även i en sådan situation kan det finnas behov av en möjlighet för domstolen att fatta ett separat beslut om umgängesstöd.
Med hänsyn till vad som nu har sagts förordar Lagrådet att formerna för beslut om umgängesstöd övervägs ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet.
Regeringen följde inte det Lagrådet förordade utan gjorde en annan bedömning i den proposition som presenterades för riksdagen, där den bifölls.
Det har nu gått mer än tio år sedan propositionen. Flera fall av missförhållanden under umgängen har uppmärksammats. Barn är också de enda brottsoffer som tvingas träffa sina förövare. Tidigare i år mördades en pojke i Luleå av sin pappa under umgänge. Pojken i Luleå tvingades till umgänge med pappan trots sin rädsla, trots mammans varningar och trots att flera myndigheter var medvetna om riskerna. Pojken hittades sedan mördad. Det finns tyvärr många fler exempel på våld mot barn vid umgänge.
Ofta har socialtjänst och tingsrätt kunskap om att risk för våld föreligger, men barnen har ändå tvingats till umgänge av samhället. De rapporter som kommer om mördade och skadade barn har varit kända och ofta mångåriga. Det är ärenden där socialtjänst och tingsrätt har varit informerade men barnen fortsatt har tvingats in i förövarnas hem för att utstå övergrepp och våld.
Jämställdhetsmyndighetens rapport Uppgifter om våld är inget undantag granskar 814 tingsrättsdomar gällande vårdnad, boende och umgänge. Granskningen visar att det i 64 procent av fallen framkom uppgifter om våld och övergrepp. Trots detta har domstolarna inte vägt in detta i sina beslut. Det är inte till barnens bästa.
Förra året kom också forskningsrapporten Utan mig är du helt ensam, som handlar om kvinnors upplevda erfarenheter av omgivningens och samhällets ensamgörande i spåren av mäns våld och eftervåld. Rapporten är utgiven av Högskolan i Gävle och Svenska kyrkan.
Både denna forskningsrapport, och Jämställdhetsmyndighetens rapport visar att våldsutsatta mammor ofta lämnas ensamma att skydda sina barn från våldsutövande pappor. Det handlar inte om enstaka fall eller undantag, tvärtom är det så att våldsutsatta barn och mammor systematiskt lämnas ensamma av samhällets stödsystem och rättsväsendet, för att själva tvingas värja och skydda sig mot våldet. Så kan det inte fortsätta vara.
Inget barn ska tvingas till umgänge med förövare. Inget barn ska behöva uppleva våld. Och ingen mamma ska behöva lämnas ensam med att både skydda barnet mot pappans våld och mot samhällets tystnad inför, och upprätthållande av, våldet.
Samhället behöver skaffa sig flera verktyg för att hjälpa barnen så att umgänge inte leder till våld och övergrepp. Ett av flera sådana verktyg skulle kunna vara en ökad möjlighet för tingsrätter att besluta om umgänge med umgängesstöd. Med en sådan ökad möjlighet skulle ett utökat ansvar följa för tingsrätten att överväga detta vid umgänge när risk för våld och övergrepp föreligger.
Om tingsrätten bedömer att det är till barnets bästa att ha umgänge – trots att risk för våld och övergrepp föreligger – måste tingsrätten kunna ta ansvar för att skapa förutsättningar kring barnets umgänge så att våld och övergrepp faktiskt inte ska kunna förekomma under umgänget, så att tingsrätten inte möjliggör att barnet utsätts för våld. Det handlar om att orka förskjuta perspektivet och faktiskt se lagstiftningens och domstolsväsendets roll och ansvar för att förhindra att umgänge blir en arena där barn – som det är i dag – återkommande utsätts för våld och övergrepp.
I utsatta barns liv kan risk för våld förekomma under längre perioder, ibland under hela barndomen, och det kan även vara så att risken för våld kan återkomma med jämna eller ojämna mellanrum, till exempel beroende på var en våldsam förälder befinner sig, om en våldsam förälder missbrukar eller ej, fortsätter med medicinering eller ej, hur omgivningens stöd och nätverk förändras och så vidare. Det kan därför finnas behov av en möjlighet för domstol att fatta ett separat beslut om umgängesstöd, vilket Lagrådet pekade på redan 2010.
Med anledning av detta vill jag fråga justitieminister Gunnar Strömmer:
Är ministern och regeringen beredd att beakta och vidta åtgärder för att tillmötesgå att det kan finnas behov av en möjlighet för domstol att fatta ett separat beslut om umgängesstöd, och återkomma till riksdagen med ett sådant förslag?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:617 besvarad av Justitieminister Gunnar Strömmer (M)
Svar på fråga 2022/23:617 av Laila Naraghi (S)
Umgänge med umgängesstöd
Laila Naraghi har frågat mig om jag och regeringen är beredd att beakta och vidta åtgärder för att tillmötesgå att det kan finnas behov av en möjlighet för domstol att fatta ett separat beslut om umgängesstöd, och återkomma till riksdagen med ett sådant förslag.
När domstolen beslutar om umgänge kan den, om barnet har behov av det, bestämma att umgänget ska ske i närvaro av umgängesstöd. Här är det viktigt att framhålla att möjligheten att besluta om umgängesstöd inte är något som ska användas för att motivera ett umgänge som annars inte skulle kunna genomföras när det finns risk för att barnet utsätts för våld eller kränkningar.
Barnets behov av umgängesstöd hör nära samman med hur umgänget ska utformas. Ett beslut om umgängesstöd ska vara tidsbegränsat och domstolen måste alltså ta ställning till när och hur ett umgänge kan fungera utan umgängesstöd. Eftersom ett yrkande om umgängesstöd innefattar ett påstående om att umgänget i dess nuvarande form inte fungerar kan alltså domstolen alltid ta upp hela frågan om umgänge, när en part väcker frågan om umgängesstöd. Det finns mot denna bakgrund enligt min uppfattning goda skäl för att inte separera frågan om umgängesstöd från frågan om umgänge.
Som jag många gånger understrukit tidigare är det en självklarhet för mig och den här regeringen att barn ska skyddas mot alla former av våld och annan kränkande behandling. Detta är också en skyldighet för Sverige enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen), som är svensk lag.
Regeringens arbete mot detta mål sker på flera områden. Betänkandet En uppväxt fri från våld – En nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn (SOU 2022:70) som togs emot i januari är för närvarande ute på remiss och regeringen emotser de kommande remissvaren och att därefter föra arbetet framåt.
Häromdagen gick även remisstiden ut för betänkandet Tryggare hem för barn (SOU 2022:71), som bland annat innehåller förslag som syftar till att stärka genomslaget för barnets bästa vid beslut om umgänge. Förslagen i betänkandet och remissynpunkterna analyseras nu i Regeringskansliet. När det arbetet är klart kommer regeringen att återkomma till riksdagen.
Stockholm den 10 maj 2023
Gunnar Strömmer
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.