Uppföljning av EU-Kubaavtalet
Skriftlig fråga 2019/20:2047 av Markus Wiechel (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-08-25
- Överlämnad
- 2020-08-27
- Anmäld
- 2020-09-03
- Svarsdatum
- 2020-09-04
- Besvarad
- 2020-09-04
- Sista svarsdatum
- 2020-09-10
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Ann Linde (S)
År 2019 firade Europa 30 år sedan Berlinmurens fall. Vi firade även Europarådets 70-åriga samarbete för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsutveckling.
Det var också året då den kommunistiska revolutionen på Kuba fyllde 60 år, vilket lägligt nog kom i samband med att en riksdagsmajoritet trotsade människorättsförsvarares och exilkubaners vilja, genom att ratificera det omtalade EU-Kubaavtalet.
Nämnda avtal innebar i korthet att man legitimerade den djupt odemokratiska kubanska kommunistregimen samtidigt som man aktivt hållit den politiska oppositionen utanför samtalen. En dålig start kan man tycka, om syftet med detta avtal vore att förbättra situationer för kubaner i allmänhet och politisk mångfald eller demokrati i synnerhet. Likväl gick man vidare.
Att regeringen och en riksdagsmajoritet år 2019 så tydligt kunde svika den kubanska oppositionen, trots åtskilliga vädjanden och trots en utrikesdeklaration innehållande en påstådd demokratioffensiv, var till slut ett faktum. Mot bakgrund av att avtalet helt saknade krav på förändring från Kubas sida var förväntningarna från undertecknads sida inte särskilt höga. Tvärtom gjorde detta att ställningstagandet blev än mer oförklarligt, men det väcker ändå tanken om inte regeringen avser att följa upp händelseförloppet efter detta.
Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister Ann Linde svara på följande fråga:
Anser ministern att den demokratiska utvecklingen på Kuba har gått i rätt riktning sedan EU-Kubaavtalet slöts, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att riva upp avtalet vid avsaknad av en positiv demokratisk utveckling?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:2047 besvarad av Utrikesminister Ann Linde (S)
Svar på fråga 2019/20:2007 av Hans Wallmark (M)
EU:s förhållningssätt till Kuba samt fråga 2019/20:2047 av Markus Wiechel (SD) Uppföljningen av EU-Kubaavtalet
Hans Wallmark har frågat mig om jag verkar för att EU ska sätta hårdare press på Kuba och i slutändan säga upp samarbetsavtalet om Kuba inte genomför reformer för demokrati. Markus Wiechel har frågat mig om jag anser att den demokratiska utvecklingen på Kuba har gått i rätt riktning sedan EU-Kubaavtalet slöts, och om jag kommer att verka för att riva upp avtalet vid avsaknad av en positiv demokratisk utveckling. Jag väljer att besvara frågorna samlat.
Regeringen följer utvecklingen i Kuba nära och delar frågeställarnas oro för situationen för demokrati och de mänskliga rättigheterna i Kuba. Kuba har under de senaste åren präglats av en ekonomisk kris. Detta huvudsakligen på grund av ineffektivitet inom statliga institutioner, bristande interna reformer, USA:s stärkta sanktioner samt utvecklingen i regionen. I juli aviserade regimen en bred palett av nya ekonomiska reformer. Under krisen har regimens tryck på civilsamhället ökat. Lokala aktivister är därför än mer beroende av kontakter med EU och Sverige och efterlyser ofta fortsatt engagemangspolitik.
Regeringens metod för att uppnå utrikespolitiska mål är genom tydlig dialog. Öppenhet och kontakt är att föredra framför isolering. Det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan EU och Kuba (PDCA) ger oss instrument att främja en demokratisk utveckling och värna om de mänskliga rättigheterna på Kuba.
Sveriges regering ratificerade PDCA för mindre än ett år sedan efter godkännande av riksdagen. Avtalet tillämpas ännu provisoriskt eftersom det inte ratificerats av samtliga medlemsstater. Mot denna bakgrund är det för tidigt att dra några långtgående slutsatser om avtalet eller att överväga en uppsägning. Regeringen följer kontinuerligt upp avtalets genomförande.
Stockholm den 4 september 2020
Ann Linde
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.