Arbetsintegrerande sociala företag och Arbetsförmedlingens reformering
Svar på skriftlig fråga 2021/22:656 besvarad av Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister Eva Nordmark (S)
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
Svar på fråga 2021/22:656 Arbetsintegrerade sociala företag och Arbetsförmedlingens etablering av Ali Esbati (V)
Ali Esbati har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att kommande upphandlingar inte äventyrar att det även fortsatt kan finnas en bredd av arbetsmarknadspolitiska insatser som utförs inom ramen för samverkan och överenskommelser.
Först och främst vill jag framföra att antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen minskade snabbt under 2021 och nivåerna är nu på samma nivå som före pandemin. Antalet inskrivna långtidsarbetslösa har också börjat minska, men är fortsatt på höga nivåer. Bland de viktigaste frågorna för regeringen är att bryta segregationen och att skapa jobb i hela landet. Det krävs en bredd av insatser för att fler ska få ett jobb, särskilt de som befinner sig långt från arbetsmarknaden.
Arbetsförmedlingen kommer i den reformerade verksamheten, precis som i dag, att ha tillgång till en bred verktygslåda som kan användas utifrån individens och arbetsmarknadens behov. Som Ali Esbati nämner har regeringen lämnat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att analysera vissa förutsättningar inför den närmare utformningen av matchningstjänster. Där framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen ska analysera hur matchningstjänsterna ska utformas och anskaffas på ett sätt som beaktar att det även fortsättningsvis ska finnas tillgång till andra arbetsmarknadspolitiska insatser, bl.a. genom projekt i samverkan eller överenskommelser, särskilt med kommunerna. Uppdraget ska redovisas senast den 11 mars 2022.
I Arbetsförmedlingens regleringsbrev för 2022 anges mål som syftar till att tydliggöra regeringens prioriteringar för myndighetens arbete under 2022. Ett av dessa mål är att antalet deltagare i utvecklade matchningstjänster ska öka samtidigt som det fortsatt ska finnas en bredd av andra arbetsmarknadspolitiska insatser som arbetssökande kan anvisas till, t.ex. genom anskaffning, samverkan, överenskommelser eller genom att de utförs i egen regi. Denna bredd av insatser utförs av t.ex. leverantörer, kommuner, arbetsgivare och idéburna aktörer, eller i Arbetsförmedlingens egen regi.
Ett annat mål för myndigheten under 2022 är att samverkan med kommuner och andra aktörer ska vidareutvecklas i syfte att bidra till en effektiv arbetsmarknadspolitik. I regleringsbrevet framgår också att Arbetsförmedlingen ska främja lokala och regionala projekt i samverkan. Arbetsförmedlingen ska också följa upp och analysera hur samverkan med kommunerna har utvecklats och implementerats. Myndigheten ska även redovisa hur arbetet med samverkan, lokala överenskommelser och lokala jobbspår har stärkts under 2022.
Vidare har regeringen i regleringsbrevet för 2022 lämnat flera uppdrag som syftar till att bl.a. personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, inskrivna med begränsad arbetsförmåga på grund av ohälsa och personer som är sjukskrivna ska få olika typer av stöd och insatser utifrån den enskildes behov.
Jag vill också lyfta fram en insats, Arbetsintegrerade övningsplatser, som Arbetsförmedlingen upphandlar. Upphandlingen syftar till att utarbeta och genomföra ett nationellt program med sysselsättningsfrämjande insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerade sociala företag startar och växer. Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa.
Vad gäller frågan om det kommer att finnas insatser som utförs inom ramen för samverkan och överenskommelser vill jag framhålla att Arbetsförmedlingens beslut om anvisningar till insatser ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverade. Det innebär att insatsen ska vara lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv, oavsett om den sker inom ramen för t.ex. anskaffning, samverkan, överenskommelser eller i Arbetsförmedlingens egen regi.
Stockholm den 13 januari 2022
Eva Nordmark
Skriftlig fråga 2021/22:656 av Ali Esbati (V) (Besvarad 2021-12-16)
Fråga 2021/22:656 Arbetsintegrerande sociala företag och Arbetsförmedlingens reformering
av Ali Esbati (V)
till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister Eva Nordmark (S)
Arbetsintegrerande sociala företag (ASF) har som övergripande mål att genom arbete och delaktighet integrera människor i samhälle och arbetsliv – människor som av olika skäl har svårt att få eller behålla ett arbete. ASF erbjuder även arbetsträning och rehabilitering för att de som deltar i verksamheten ska kunna gå vidare till en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. ASF fyller därmed en viktig funktion för såväl många långtidsarbetslösa som för samhället i stort.
Långtidsarbetslösheten var stor redan innan pandemin. Trots högkonjunktur och stark efterfrågan på arbetskraft var drygt 150 000 personer långtidsarbetslösa. Under pandemin har långtidsarbetslösheten ökat kraftigt. I slutet av november var mer än 181 000 personer långtidsarbetslösa. Det är närmare hälften av det totala antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen. Samtidigt som långtidsarbetslösheten är rekordhög, och behoven av riktade åtgärder gentemot denna grupp är större än på länge, har stödet från Arbetsförmedlingen minskat. Orsaken är den pågående reformeringen av myndigheten som innebär att en stor del av Arbetsförmedlingens verksamhet ska upphandlas och bedrivas av privata aktörer.
Vi har återkommande nåtts av rapporter om hur Arbetsförmedlingen, med hänvisning till konkurrens med upphandlade tjänster, väljer bort anvisning till förstärkt arbetsträning på ASF, vilket får stora konsekvenser såväl för arbetssökande i behov av insatsen som för arbetsintegrerande sociala företag och andra civilsamhällesaktörer. Även kommuner och samordningsförbund, som vill genomföra olika typer av samverkansprojekt med Arbetsförmedlingen för grupper som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden, signalerar att de numera ofta möts av argumentet att det konkurrerar med upphandlade tjänster. Denna utveckling syns också tydligt i remissvaren gällande den fortsatta reformeringen av Arbetsförmedlingen (Ds 2021:27).
Vi noterar att regeringen nyligen uppdragit åt Arbetsförmedlingen att ”analysera och redovisa vissa förutsättningar inför den närmare utformningen av vidareutvecklade matchningstjänster och som underlag för den fortsatta reformeringen av myndigheten.” I uppdraget framgår det att ”Arbetsförmedlingen ska utforma och anskaffa matchningstjänster på ett sätt som beaktar att det även fortsättningsvis ska finnas en bredd av andra arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetssökande som utförs av t.ex. leverantörer, kommuner, arbetsgivare och idéburna aktörer, eller i Arbetsförmedlingens egen regi. Arbetsförmedlingen ska verka för att ett sådant utbud av insatser ska finnas genom anskaffning, samverkan eller överenskommelser och säkerställa att den enskilde prövas brett mot och kan anvisas till olika arbetsmarknadspolitiska insatser utifrån vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Detta gäller särskilt för dem som har behov av förberedande eller mer rustande insatser än vad som ges inom ramen för matchningstjänster.” (A2021/01978).
Vi ser denna bredd av aktörer som central och anser i synnerhet att insatser som förstärkt arbetsträning behöver värnas och utvecklas. Denna insats möjliggör för engagerade arbetsgivare att efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen bidra till en lösning av långtidsarbetslösheten och få kostnadsersättning för det. Därför är ovanstående förtydligande från regeringen välkommet.
Vi känner dock stor oro för regeringens förmåga att styra Arbetsförmedlingen. Rättsavdelningen inom Arbetsförmedlingen har sedan länge i uppdrag att titta på frågan, men något uttalande därifrån har ännu inte kommit. Trots detta väljer Arbetsförmedlingen att, efter att ovanstående uppdrag kommit, gå ut med ytterligare en upphandling av tjänster som än mer liknar förstärkt arbetsträning med fördjupad bedömning och insatserna i många av de projekt som utförs inom ramen för FINSAM och i samverkan med kommunerna. Fullföljs denna upphandling kommer sannolikt svårigheterna att använda insatser som görs inom ramen för samverkan och överenskommelser öka än mer. Det riskerar att drabba såväl de långtidsarbetslösa som ASF.
Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister Eva Nordmark:
Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att kommande upphandlingar inte äventyrar att det även fortsatt kan finnas en bredd av arbetsmarknadspolitiska insatser som utförs inom ramen för samverkan och överenskommelser?
Intressenter
Frågeställare
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.