Barnkonventionens efterlevnad under en kris
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2523 besvarad av Statsrådet Märta Stenevi (MP)
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
Svar på fråga 2020/21:2522 Offentlig barnanpassad krisinformation och fråga 2020/21:2523 Barnkonventionens efterlevnad under en kris av Marléne Lund Kopparklint (M)
Marléne Lund Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka så att det finns anpassad information till flera olika målgrupper, i synnerhet barn, vid en kris samt hur jag ämnar verka så att barnkonventionen efterlevs under en kris med tanke på de negativa konsekvenser som framkommit under covid-19-pandemin. Jag besvarar frågorna samlat.
Jag delar Marléne Lund Kopparklints uppfattning att det är viktigt att dra lärdomar av covid-19-pandemin och de konsekvenser den har för barn samt att barnkonventionen ska efterlevas även under en kris och att samhället måste bli bättre på att se till att den följs för att kunna skydda alla barn som behöver skyddas och särskilt barn som redan befinner sig i utsatthet.
Ett flertal rapporter visar att barn riskerar att drabbas särskilt hårt av pandemin. Det gäller i synnerhet de barn som redan befinner sig i utsatta situationer. Barn har rätt att få information, att få vara delaktiga och att få möjlighet att påverka. Det är inte bara en rättighet utan också en framgångsfaktor. Vi måste bli bättre på att inkludera barn i beslut som rör dem.
Regeringen har bland annat haft tre pressträffar riktade till barn, två om covid-19-pandemin och en om budgeten för att ge information riktad till barn och ge barn möjlighet att ställa direkta frågor till regeringen. Endast barn fick ställa frågor under pressträffarna.
På Krisinformation.se, under rubriken Barn och föräldrar har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samlat information och länkar riktade till både barn och föräldrar. Det finns tips och råd om vart barn kan vända sig om de är oroliga och vill prata med någon, men också till föräldrar om hur de får vardagsrutinerna att fungera och hur de kan prata med sina barn om covid-19-pandemin. En ambition med att Krisinformation.se finns på sociala medier såsom Facebook, Twitter och Instagram är också att nå ut till unga med krisinformation från myndigheter och andra aktörer, och informera om till exempel vikten av källkritik vid kriser.
Regeringen har följt och följer situationen för barn under pandemin noga och jag har återkommande dialoger med bland annat Barnombudsmannen och olika barnrättsorganisationer. Jag har även nyligen haft ett möte med några barn och unga från olika skolor som berättade om sina erfarenheter av pandemin. Vid dessa dialoger har det framkommit att även barn far illa under den här pandemin även om barn tycks löpa mindre risk att drabbas av själva viruset.
Barnombudsmannens årsrapport 2021 fokuserar på barnets rättigheter i samhällskris. Myndigheten har undersökt olika beslut som fattats under covid-19-pandemin och vad de har inneburit för barns möjligheter att få sina rättigheter tillgodosedda. Ombudsmannen har bland annat intervjuat ett flertal barn i arbetet med rapporten. Den är en viktig pusselbit i regeringens enträgna arbete att säkerställa att barnets rättigheter tillgodoses i praktiken.
Regeringen har givit Barnombudsmannen i uppdrag att stödja myndigheter i deras arbete med att sprida information och kunskap till barn med anledning av covid-19 -pandemin samt att göra en analys av vilka konsekvenser den får för barn och unga i Sverige. I uppdraget ingår även att inhämta och redogöra för barn och ungas egna erfarenheter av pandemin. Barn i utsatta situationer och med särskilda behov ska vara i fokus. Uppdraget om en konsekvensanalys ska redovisas senast den 30 juni 2021 till regeringen.
Med anledning av covid-19-pandemin, har regeringen även avsatt sammanlagt 230 miljoner kronor under 2020 och 2021 till ideella organisationers arbete med barn i utsatta situationer samt med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer och mot våld i nära relationer. Stödet ska bidra till att lindra den förstärkta utsatthet som kan drabba dessa grupper på grund av den ökade isoleringen som kan leda till ökad förekomst av våld, kontroll, hedersrelaterat våld och förtryck och missbruk i hemmet samt ökad psykisk ohälsa.
Stockholm den 21 april 2021
Märta Stenevi
Skriftlig fråga 2020/21:2523 av Marléne Lund Kopparklint (M) (Besvarad 2021-04-14)
Fråga 2020/21:2523 Barnkonventionens efterlevnad under en kris
av Marléne Lund Kopparklint (M)
till Statsrådet Märta Stenevi (MP)
Barnkonventionen ska efterlevas även under en kris, och samhället måste bli bättre på att se till att denna lag följs för att kunna stärka och skydda barn som redan befunnit sig i utsatthet. Barnkonventionen har fyra grundprinciper som utgör konventionens grundläggande värderingar:
- Barnets bästa (artikel 3).
- Barnets rätt till delaktighet och inflytande (artikel 12).
- Barn har samma rättigheter och lika värde (artikel 2).
- Barns rätt till liv, överlevnad och utveckling (artikel 6).
Dessa fyra grundprinciper är inte mer ”värda” än de övriga rättigheterna i barnkonventionen, men kan ses som grundpelare utifrån vilka de övriga rättigheterna ska tolkas.
Beslut som tagits för att minska smittspridningen av covid-19 har medfört allvarliga konsekvenser för barn på kort och lång sikt. Barns rättigheter under pandemin har fått stå tillbaka. Skyddsnätet har brustit. Vissa brister har varit kända före covid-19-krisen, andra har framhävts tydligt under krisen medan andra brister har uppstått i och med krisen. Det är hög tid att dra lärdomar av pandemin och de konsekvenser som den medför för barnen som har blivit alltmer lidande.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Märta Stenevi:
Hur ämnar statsrådet verka så att barnkonventionen efterlevs under en kris med tanke på de negativa konsekvenser som framkommit under covid-19-pandemin?
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.