Dieselskatters effekt på lantbruket
Svar på skriftlig fråga 2021/22:395 besvarad av Finansminister Mikael Damberg (S)
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
Svar på fråga 2021/22:395 av Sten Bergheden (M)
Dieselskatters effekt på lantbruket
Sten Bergheden har frågat mig om jag avser att se över möjligheten att sänka dieselskatten ytterligare i Sverige för att därmed stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk och för den svenska livsmedelsproduktionen.
För mig och hela regeringen är målet i livsmedelsstrategin om en ökad och hållbar livsmedelsproduktion en prioriterad fråga. Sverige behöver ha en god försörjningsförmåga av livsmedel. Utbrottet av covid-19 har också visat att dagens livsmedelsförsörjningssystem är komplexa och globala.
För att Sverige ska ha levande och livskraftiga landsbygder med ett konkurrensmässigt och miljömässigt hållbart jordbruk har regeringen i budgetpropositionen för år 2022 föreslagit satsningar på totalt 28,5 miljarder kronor på åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare och kompletterande nationella åtgärder för programperioden 2023 - 2027. Svenska livsmedelsproducenter konkurrerar på en internationell marknad och påverkas därför av yttre faktorer. Priset på drivmedel påverkar det svenska lantbrukets konkurrenskraft, men även våra konkurrentländer. Förklaringarna till de höga drivmedelspriserna ligger främst i det allt högre oljepriset, men beror också på att vissa raffinaderier stängde ned sin verksamhet under pandemin och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. Det bör noteras att ingen del av prisuppgången under det gångna året beror på höjda drivmedelsskatter.
Sverige har en nedsättning av dieselskatten för jordbruket som vi tillämpar enligt gällande EU-regler. Sedan 2019 ligger nedsättningen för bränslen som används i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner på 1,93 kronor per liter.
Det svenska lantbruket har höga klimatambitioner och ett uttalat mål om att uppnå fossilfrihet till år 2030. Regeringen har även nyligen remitterat utredningen Vägen mot fossiloberoende jordbruk (SOU 2021:67) som tar upp flera förslag som stärker jordbrukets konkurrenskraft och övergång mot fossiloberoende.
För regeringen är det angeläget att det svenska lantbruket är långsiktigt konkurrenskraftigt. För att stärka både konkurrenskraften och jordbrukets klimatarbete följer därför regeringen noggrant drivmedelsprisernas utveckling.
Stockholm den 8 december 2021
Mikael Damberg
Skriftlig fråga 2021/22:395 av Sten Bergheden (M) (Besvarad 2021-12-01)
Fråga 2021/22:395 Dieselskatters effekt på lantbruket
av Sten Bergheden (M)
till Finansminister Mikael Damberg (S)
Sveriges lantbrukare tyngs av många skatter och regler som försämrar lönsamheten jämfört med övriga lantbrukare i Europa.
Enligt livsmedelsstrategin så ska svensk livsmedelsproduktion öka, vilket inte har skett; varannan mattallrik är fortfarande importerad.
Många andra länder i Europa har betydligt lägre dieselskatter, vilket gynnar deras livsmedelsproduktion. Höga dieselskatter i Sverige missgynnar den svenska livsmedelsproduktionen och försämrar konkurrenskraften för Sveriges lantbrukare. En mer rimlig dieselskatt är nödvändig för att producera både ekologiska och konventionella grödor i Sverige.
Den socialdemokratiska budgeten innehöll inga skattesänkningar på diesel, medan den budget som moderaterna förhandlade fram innehöll en skattesänkning på diesel.
Med anledning av detta vill jag fråga finansminister Mikael Damberg:
Avser ministern att se över möjligheten att sänka dieselskatten ytterligare i Sverige för att därmed stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk och för den svenska livsmedelsproduktionen?
Intressenter
Frågeställare
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.