Hbtqi-personers rättigheter
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2976 besvarad av Statsrådet Märta Stenevi (MP)
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
Svar på fråga 2020/21:2976 av Arman Teimouri (L) om Hbtqi-personers rättigheter
Arman Teimouri har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra, både på kort och lång sikt, för att stärka hbtqi-personers rättigheter – så att Sverige återigen kan vara i framkant.
Låt mig inledningsvis betona att hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter är en prioriterad fråga för mig och regeringen. I januari i år beslutade regeringen om en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Handlingsplanen innehåller konkreta åtgärder för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter under de kommande åren. Handlingsplanen gäller fram till och med 2023 men innehåller även strategiska insatser för att säkerställa det långsiktiga arbetet.
Genom handlingsplanen tar regeringen ytterligare steg för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Handlingsplanen innefattar åtgärder inom ett flertal fokusområden som bland annat avser att motverka diskriminering, våld och andra kränkningar, ökad kunskap inom arbetslivet och om unga hbtqi-personers situation och psykiska hälsa samt en särskild satsning på arbetet med suicidprevention. Intersex-perspektivet är också inkluderat och åtgärder vidtas för ökad kunskap om intersexuellas situation och behov, såväl inom vården som i samhället i stort.
Insatserna för att motverka diskriminering inkluderar uppdrag till Diskrimineringsombudsmannen att ta fram en lägesbeskrivning av situationen för intersexpersoner ur ett diskrimineringsperspektiv och uppdrag till Forum för levande historia att ta fram och genomföra
kompetensutvecklingsinsatser för offentligt anställda om likvärdigt bemötande oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Därutöver har Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen bl.a. i uppdrag att ta ställning till hur diskrimineringsskyddet i viss offentlig verksamhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt (dir. 2020:102). Regeringen arbetar även vidare för att presentera förslag till en modern könstillhörighetslagstiftning.
Den befintliga strategin från 2014 är fortsatt av central betydelse med dess fokusområden och hbtqi-strategiska myndigheter. Fokusområdena har nu även kompletterats med ytterligare två fokusområden: arbetslivet och äldre hbtqi-personer. Dessutom inkluderas asyl och migration i fokusområdet våld, diskriminering och andra kränkningar. Antalet hbtqi-strategiska myndigheter har utökats från de ursprungliga fem till elva stycken. Regeringen ser även över möjligheten att stärka och effektivisera samordningen och uppföljningen av arbetet.
Stockholm den 2 juni 2021
Märta Stenevi
Skriftlig fråga 2020/21:2976 av Arman Teimouri (L) (Besvarad 2021-05-25)
Fråga 2020/21:2976 Hbtqi-personers rättigheter
av Arman Teimouri (L)
till Statsrådet Märta Stenevi (MP)
I samband med IDAHOBIT-dagen den 17 maj släppte ILGA-Europa sin årliga Rainbow Europe Map & Index, en lista med poängbedömningar av länders lagar och regler kring hbtqi-personers rättigheter. Ingen munter läsning för Sverige.
Rapporten pekar på att arbetet för att stärka hbtqi-personer i lagar och regler stannat upp under de senaste tolv månaderna. De konstaterar att Sverige trampar vatten, med en sjundeplats bland Europas stater.
Den individuella självklara rätten att äga sin sexualitet – liksom rätten att leva med den man vill – har vi liberaler kämpat för under lång tid, och det kommer vi oförtröttligt att fortsätta göra. Det återstår mycket att göra och regeringen har tappat rejält med fart. Vi kan inte sänka tempot utan tvärtom behöver vi öka den med en rad handlingskraftiga åtgärder.
Man ska kunna vara öppen i hela Sverige. Än i dag upplever många svenska hbtqi-personer som bor i förorter eller på landsbygd social stigmatisering kring att vara öppen, och homofobi är utspritt. Förra året visade Brottsförebyggande rådets kartläggning att antalet hatbrott på grund av sexuell läggning ökat med hela 37 procent på två år. Bland annat behöver Sverige ett kompetenslyft avseende hbtqi-frågor, och vi behöver ta krafttag kring psykisk ohälsa bland hbtqi-personer.
Dessutom har ILGA-Europa flera rekommendationer för Sverige. Bland annat rekommenderar de Sverige att utveckla ramverket för juridiskt könsbyte samt en större inkludering i lagar som förbjuder diskriminering.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet Märta Stenevi:
Vad avser statsrådet och regeringen att göra, både på kort och lång sikt, för att stärka hbtqi-personers rättigheter – så att Sverige återigen kan vara i framkant?
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Svar på skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.