En effektivare upphandlingstillsyn
Protokoll från debatten
Anföranden: 2
Anf. 162 Adam Reuterskiöld (M)
Herr talman! Det här ärendet handlar om ett mycket viktigt område som påverkar hela vårt samhälle. Årligen sker en upphandling på över 900 miljarder. Därför är det egentligen förvånande att inte fler är här i denna sena timme. Men den här debatten handlar inte bara om upphandling utan också om den effektivare tillsynen.
Ärendet handlar om lagändringar som ger Konkurrensverket som tillsynsmyndighet fler möjligheter till en effektiv tillsyn. När det gäller bestämmelserna aviserades redan när lagen infördes en översyn, och det är vad propositionen handlar om.
Området är viktigt inte bara för att se till att Sveriges invånares pengar förvaltas så effektivt och bra som möjligt utan även för att se till att alla företag har samma möjligheter att vara med vid upphandlingen. Det ökar konkurrensen och effektiviteten i samhället.
Det är viktigt att det finns en balans mellan lagstiftning och en effektiv praktisk hantering av densamma. Propositionen innehåller bland annat följande, nämligen att ge Konkurrensverket möjligheter att fatta beslut om en upphandlingsavgift som första instans, att tidsfristen för beslut om upphandlingsavgiften förlängs till två år och att avgiften höjs från 10 till 20 miljoner. Vidare handlar det om att dokumentationen om att avtal har ingåtts eller om en avbruten upphandling ska vara slutförd inom 30 dagar. Vidare är det fråga om ökade befogenheter för Konkurrensverket att förelägga myndigheter och enheter att besluta om riktlinjer för användning av direktupphandling. Konkurrensverket ska även ges utökade befogenheter att utöva tillsyn. Lagen ska träda i kraft den 1 januari.
De föreslagna lagstiftningsförändringarna kan förvisso innebära en viss ökad börda för dem som genomför en upphandling. Men regeringen har avvägt detta på ett sätt som gör att en viss del av lagstiftningen bör skärpas medan andra delar inte bedöms behöva ändras eller skärpas. Till exempel har man föreslagit en möjlighet för tillsynsmyndigheten att fatta beslut om reglerna inte följs. Däremot har man inte bedömt det nödvändigt att kretsen för utredningsföreläggande bör utvidgas.
Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet och avslag på Socialdemokraternas reservation.
Anf. 163 Gunilla Carlsson (S)
Herr talman! De senaste åren har det blivit alltmer tydligt att samhället förlorat den demokratiska kontrollen över välfärden. Oseriösa aktörer och vinstdrivande koncerner har kunnat flytta fram sina positioner med vinstjakt och ökade klyftor i välfärden som följd. Vi ser att oseriösa och ibland rent kriminella företag etablerar sig inom ramen för våra valfrihetssystem och på marknader för offentlig upphandling.
Varje år upphandlar staten, kommunerna och regionerna för ungefär 900 miljarder kronor. Det är en betydande del av samhällets totala ekonomi. Det är gemensamma skattepengar som ska användas på ett ansvarsfullt sätt.
Upphandlingslagstiftningen syftar till att motverka korruption, godtycke och slöseri med skattemedel. Men lagstiftningen ger också utrymme att ställa krav. Politiken har ett särskilt ansvar att säkerställa att verksamhet som finansieras med skattemedel aktivt bidrar till att uppnå samhällspolitiska mål såsom respekt för arbetstagares rättigheter, klimat- och miljöhänsyn, innovation och social inkludering.
Socialdemokratiska tidigare regeringar tog flera steg för att förbättra upphandlingslagstiftningen de senaste mandatperioderna. Man genomförde förenklingar av regelverket och såg till att det inom offentliga upphandlingar ska ställas arbetsrättsliga villkor om lön, semester och arbetstid i nivå med kollektivavtal.
Det betänkande som vi i dag debatterar är en fortsättning på detta arbete med en effektivare upphandlingstillsyn. Till grund för propositionen ligger en departementspromemoria från 2022.
Vi socialdemokrater ställer oss bakom de förslag som återfinns i propositionen och håller med om att lagändringarna kommer att möjliggöra att upphandlingstillsynen blir effektivare. Men några förslag som fanns med i promemorian har nuvarande regering valt att inte gå vidare med. Det tycker vi är synd, och vi lyfter därför fram det i vår reservation.
Vi instämmer med Upphandlingsmyndigheten och flera andra remissinstanser, som betonar behovet av efterannonsering för att skapa insyn och transparens samt för att komma till rätta med oegentligheter. Dessutom ger en sådan reglering bättre statistik på upphandlingsområdet, och det underlättar uppföljning. Därför tycker vi att det är rimligt att Konkurrensverket ska få fatta beslut om en upphandlingsskadeavgift för att de som vinner upphandlingar bättre ska följa reglerna om efterannonsering och publicering av annonser om offentliga upphandlingar i en registrerad annonsdatabas.
Vi tycker också att det är rimligt att bestämmelserna om att lämna in uppgifter när en utredning har inletts bör gälla även leverantörer och inte bara den upphandlande myndigheten. Det skulle göra det lättare att följa upp och granska om kraven i en upphandling har följts.
Herr talman! Oseriösa leverantörer som har gjort sig skyldiga till brott eller som inte betalar sina skatter eller andra avgifter ska inte kunna få offentliga kontrakt genom upphandling. Fusk och brottslighet på arbetsmarknaden, så kallad arbetslivskriminalitet, göder den organiserade brottsligheten och ska bekämpas med samhällets fulla kraft.
Långa leverantörskedjor innebär en ökad risk för att överenskomna avtalsvillkor inte respekteras och försvårar uppföljning av efterlevnad hos underleverantörer. Vi socialdemokrater anser att antalet underleverantörsled bör begränsas. Vi vill att en utredning ges i uppdrag att se över hur en sådan begränsning skulle kunna utformas.
I juni 2022 tillsatte den socialdemokratiska regeringen utredningen Effektiv och tillförlitlig kontroll av leverantörer vid tilldelning av offentliga kontrakt. I augusti i år presenterade utredningen ett förslag om att låta Bolagsverket ansvara för en funktion som möjliggör samordnade registerkontroller. På så sätt kan den upphandlande organisationen få tillgång till i dag sekretessbelagda uppgifter från register hos Bolagsverket, Polismyndigheten, Skatteverket, Kronofogdemyndigheten och länsstyrelserna.
Det här förslaget skulle innebära ett viktigt steg för att bli av med oseriösa aktörer på marknaden för offentlig upphandling och inom valfrihetssystemen. Vi socialdemokrater anser att regeringen snarast borde återkomma med förslag på en sådan funktion som föreslås av utredningen.
En effektivare upphandlingstillsyn
Herr talman! Offentlig upphandling ska aldrig bidra till osund konkurrens eller till att dumpa villkoren på svensk arbetsmarknad, som den tyvärr gör i dag. Det behövs fler verktyg i kampen mot välfärdsbrottslighet och arbetlivskriminalitet.
Med det, herr talman, yrkar jag bifall till Socialdemokraternas reservation.
(Applåder)
Överläggningen var härmed avslutad.
(Beslut skulle fattas den 30 november.)
Beslut
En effektivare upphandlingstillsyn (FiU12)
Tillsynen över offentliga upphandlingar ska bli mer effektiv. Regeringens förslag innebär att Konkurrensverket ges utökade befogenheter, att tidsfristen för att besluta om en upphandlingsskadeavgift förlängs till två år och att avgiftens tak höjs från 10 miljoner till 20 miljoner kronor.
Konkurrensverket ska också kunna förelägga upphandlande myndigheter och enheter att besluta om riktlinjer för användning av direktupphandling. Konkurrensverket, som är tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen, ska också ges utökade befogenheter vid tillsynen.
Riksdagen sa ja till förslaget. Ändringarna börjar gälla den 1 januari 2024.
- Utskottets förslag till beslut
- Riksdagen bifaller proposition 2023/24:3 punkterna 1–4
- Riksdagens beslut
- Kammaren biföll utskottets förslag.