Åtgärder för att minska gifterna i Östersjöns fisk
Anförandelista
- Hoppa till i videospelarenMiljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
- Hoppa till i videospelarenLars Beckman (M)
- Hoppa till i videospelarenKjell Jansson (M)
- Hoppa till i videospelarenMiljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
- Hoppa till i videospelarenLars Beckman (M)
- Hoppa till i videospelarenKjell Jansson (M)
- Hoppa till i videospelarenMiljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
- Hoppa till i videospelarenLars Beckman (M)
- Hoppa till i videospelarenMiljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Protokoll från debatten
Anföranden: 9
Anf. 1 Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Fru talman! Lars Beckman har frågat mig vilken analys jag gjort kring orsakerna till att gifterna i fisk ökar i Sverige och vad jag och regeringen hittills gjort för att minska gifterna i våra hav samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska gifterna i fisk. Vidare frågar Lars Beckman vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att hämta upp gifttunnor i Östersjön. Till sist frågar han också vilken konsekvensanalys som har gjorts inför annulleringen av utsläppsrätter och om kostnaderna ställts mot andra miljö- och klimatåtgärder som Sverige kan vidta, till exempel i arbetet för en renare Östersjö.
Feta fiskar från Östersjön innehåller höga halter av miljögifter. Livsmedelsverket undersöker varje år halterna av dioxin och PCB i Östersjöfisk. I lax såg man 2018 att halterna var lägre än tidigare år, medan de 2019 hade ökat sedan året innan. Över en femårsperiod från 2014 till 2019 kan man ändå se en tendens till sjunkande halter. För att kunna följa halterna av miljögifter i bland annat Östersjön är miljöövervakningen avgörande. Regeringen har därför gjort flera satsningar på miljöövervakning av hav och vatten och föreslår ytterligare satsningar i budgetpropositionen för 2021.
Även om halterna av miljögift i Östersjöfisk tycks sjunka under en femårsperiod är de oroväckande höga. Det behövs därför fortsatta åtgärder. Regeringen har genom stora satsningar på rent hav avsatt medel sedan 2018 för att få bort miljögifter från våra hav och vatten, bland annat genom att sanera förorenade sediment och miljöfarliga vrak samt minska utsläppen av läkemedelsrester. Alla dessa åtgärder syftar till att avgifta havet och bidra till att halterna av miljögift i fisk fortsätter att minska.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Fru talman! Som jag har redogjort för vid tidigare tillfällen är sanering av miljögifter en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har gjort stora satsningar för att öka takten i saneringsarbetet. En viktig utgångspunkt är att statliga medel ska användas när det inte finns någon som kan hållas ansvarig för kostnaderna. Under 2020 har regeringen också avsatt 27 miljoner kronor till berörda myndigheter för ett särskilt uppdrag som ska ta ett större grepp om föroreningarna i Sveriges hav och vatten. Detta uppdrag kan bidra till bättre kunskap om de dumpade gifttunnorna samt andra föroreningar i våra hav och vatten. Jag aviserade dessutom nu i veckan att regeringen föreslår ytterligare 350 miljoner kronor i budgetpropositionen till saneringsanslaget 2021 för att minska spridning av miljögifter.
Vad gäller annulleringarna vill jag börja med att klargöra att det inte handlar om utsläppsrätter inom EU ETS, utsläppshandelssystemet, utan om utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut och Kyotoprotokollet. Riksdagen har i budgetpropositionen 2020 bemyndigat regeringen att genomföra dessa annulleringar.
Under EU:s ansvarsfördelningsbeslut kan handel med utsläppsenheter endast ske bilateralt mellan medlemsstater. Hittills har bara enstaka transaktioner genomförts, och priset sätts ofta som en del av en större överenskommelse mellan länder. Det saknas ett marknadspris. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet. Genom att annullera utsläppsenheter som vi inte behöver minskar vi samtidigt EU:s totala utsläppsutrymme, vilket ökar omställningstrycket i andra medlemsländer. Vad gäller Kyotoprotokollet kommer Sverige inte att ha behov av alla förvärvade utsläppsrätter för att nå sina klimatmål, och regeringen anser därför att det bästa för klimatet även här är att annullera dem.
Sammanfattningsvis är värdet på dessa utsläppsenheter litet och osäkert. Lars Beckmans uppgift om deras värde stämmer alltså inte. Klimatnyttan från dessa enheter är större om de annulleras. Regeringens politik är inriktad på att minska utsläppen både i Sverige och utomlands. Annulleringen av utsläppsenheter är bara ett av flera verktyg. Regeringen gör samtidigt stora satsningar för ett renare hav och minskade miljögifter i våra hav och vatten, till exempel i Östersjön. Det handlar alltså inte om antingen eller. Regeringen gör både och.
Anf. 2 Lars Beckman (M)
Fru talman! Tack, statsrådet, för svaret!
Bakgrunden till den här interpellationen är att det finns 23 000 dumpade gifttunnor mellan Sundsvall och Gotland. Och som statsrådet sa finns det gift längs kusten vid Gävleborg, där det funnits pappersmassatillverkning i vilken man har använt kvicksilver. I det fallet handlar det i och för sig inte om dumpning.
Fru talman! Tänk dig att du är engagerad miljöperson. Tänk dig att du engagerar dig i ett miljöparti. Tänk dig, fru talman, att du får bli miljöminister. Tänk dig, fru talman, att du vet att det finns tio ton kvicksilver dumpade bara mellan Sundsvall och Gotland. Tänk, fru talman, vilka bra saker du då skulle kunna göra för miljön.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Vad gör man? Man subventionerar elcyklar för 1 ½ miljard. Det tyckte man var rimligt. Jag tycker att det finns all anledning att utvärdera regeringen utifrån vad den gör och inte utifrån vad den säger.
Fakta i målet är att det finns 23 000 dumpade gifttunnor med tio ton kvicksilver i sig. Det otäcka, fru talman, är att man inte vet var 20 000 av dessa gifttunnor finns. Och hur ska man kunna ta upp dem om man inte ens vet var de finns?
Statsrådet säger att man satsar 350 miljoner på att rena från gifter, och det är ju bra. Men hur mycket är 350 miljoner fördelat på hela Sverige? Jo, fru talman, bara att rena bukten vid Iggesund, där det finns mycket gifter utmed kusten, uppskattar länsstyrelsen skulle kosta 400 miljoner - 400 miljoner i en bukt! Statsrådet talar om 350 miljoner i hela Sverige.
Statsrådet skakar på huvudet, men är det 350 miljoner i Gävleborg tackar jag.
Vad har hänt under statsrådets tid vid makten? Har gifterna i fisken ökat eller har de minskat? Om man är intresserad av fakta kan man gå in på Naturvårdsverkets hemsida. Som framgår av det papper jag håller upp kan man där se ökningen av kvicksilver i strömmingen utmed vår kust. Det handlar alltså om en ökning av kvicksilver i strömmingen utmed vår kust.
Det här måste naturligtvis brytas. Det måste få ett stopp. Man måste driva en miljöpolitik som är på riktigt, fru talman.
När det gäller de dumpade gifttunnorna var det så att företagen hade alla tillstånd. På den tiden var detta sättet man gjorde det på. Det var korkat. Det var extremt dumt. Men det spelar ingen roll, fru talman. Man har trätt i snart 20 år om vem som ska betala för att ta upp gifttunnorna, men det är faktiskt ointressant. Man vet att det finns tio ton kvicksilver dumpade i 20 000 tunnor. Man vet inte vet var de är, men de måste upp ur vattnet, fru talman. Sedan får man fortsätta att träta om vem som ska betala.
Vill man göra skillnad på riktigt bryr man sig om miljöpolitik på riktigt och tar tag i problemen på riktigt. Det är ovärdigt Sverige att kvicksilvret i strömmingen ökar efter vår kust. Det är skadligt och farligt, och det måste få ett slut.
Anf. 4 Kjell Jansson (M)
Fru talman! Statsrådet Isabella Lövin! Jag är skärgårdsbo och brinner för Östersjön. Jag är född där ute. Där är mina fäders spår. Min farfar var aktiv sjöman i många år och ägde stora hemman ute i skärgården. Därför brinner jag för att vi ska ha bra vattenmiljö.
Jag har av Moderaterna fått uppdraget att vara ordförande i Svealands Kustvattenvårdsförbund, vilket är hedrande. Vi jobbar med statusmätningar av Östersjöns vatten i såväl ytterskärgård som innerskärgård. Vi konstaterar i dag att vattenkvaliteten sakta blir bättre. Dock är bottnarna fortfarande väldigt syrefattiga. Man kan fråga sig varför.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Fru talman! Hur ser det då ut i skärgården på riktigt? Jo, så här ser det ut: Vattenstatusen är inte bra. Vad beror då det på? Beror det på att skärgårdsborna har misskött sig och har för mycket bryggor? Nej, det beror på att Sovjetunionen vräkte ut gifter och avloppsvatten i Östersjön. I Paldiski, som är vänort till Norrtälje kommun, där jag var kommunalråd i många år, hade man oljekraftverk som bara drog mer och mer olja. Man höjde bara trycket. Men man använde inte mer olja, utan den gick rätt ut i Östersjön. Så gick det till i kommuniststaterna.
År 1975 fattade den här församlingen beslut om att socialisera fisket. Fiskevattnen som vi skärgårdsbor ägde blev tillgängliga för alla, utan ett öre i ersättning till vattenägarna. Det här var den stora socialisttiden i Sverige. Staten tog vatten av oss, men tog inte ansvar för återplantering av fisk. Man släppte bara detta och trodde att vi skulle fortsätta att göra det. Många av de äldre skärgårdsgubbarna gjorde också det. De höll på och återplanterade. Men de har också tröttnat. Nu har dessutom de flesta av dem gått bort.
Vad händer mer? Jo, sälen äter mycket fisk. Vi har i skärgården ett stort sälbestånd med uppskattningsvis ungefär 30 000 sälar. De äter två till tre kilo fisk per dygn. Skarven äter sex hekto per dygn. Fisken minskar hela tiden. Alla undrar varför. Det är dags att införa mer jakt på framför allt skarv och säl.
Folk, framför allt vi beslutsfattare, måste förstå vilka problemen är. Det är hög tid att staten tar sitt ansvar, ersätter vattenägarna och tar fram en plan för återplantering.
Dessutom driver Miljöpartiet i dag en politik med mycket floskler och lite åtgärder. Om man har gifttunnor i Gävlebukten, varför tar man inte upp dem och lägger de här 100 miljonerna på det om man är rädd om miljön på riktigt, i stället för att straffbeskatta bilister och folk som åker till jobbet, betalar skatt och bidrar till vår välfärd?
Privat ägande är garanten för bra miljö. Vi måste stärka äganderätten. Folk måste få större frihet att disponera mark och vatten som de äger. Ska andra ha tillgång till mark och vatten bör ägaren få ersättning.
Om nu statsrådet på riktigt bryr sig om miljön tycker jag att man ska bearbeta de länder som eldar med kol, för kol är den stora boven i världen. 60 procent av all uppvärmning sker i dag med kol.
Anf. 5 Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Fru talman! Jag tackar Lars Beckman och Kjell Jansson för inläggen.
Jag vill verkligen återknyta till Lars Beckmans uppmaning att hålla sig till fakta i målet. Ledamoten skriver i sin interpellation att gifthalterna i fisk har ökat och kopplar samman det med de kvicksilvertunnor som ligger i bukten. Det som åsyftas är en undersökning från Livsmedelsverket, där stickprov från ett år till ett annat har visat höjda halter av dioxin och PCB, inte kvicksilver. Vi har miljöövervakning som följer längre tidsserier. Man gör där inte olika stickprov från olika bestånd, utan man gör det på ett vetenskapligt sätt, så att man kan följa halterna. Där ser vi en långsam nedgång. Jag tycker att det är väldigt olyckligt att ledamoten i sin interpellation gör de här sammankopplingarna, som inte stämmer med verkligheten.
I sin interpellation kommer också ledamoten med ett påstående som han inte kommenterat under debatten, nämligen att vi har skrotat utsläppsrätter till ett värde av drygt 3 miljarder kronor. Jag skulle verkligen vilja att Moderaterna kunde föra en klimat- och miljöpolitik på riktigt och att man kunde förstå skillnaden mellan å ena sidan utsläppsenheter mellan EU:s medlemsstater och å andra sidan EU:s utsläppshandelssystem. Det senare är en marknadsmekanism där verksamhetsutövarna köper och säljer utsläppsrätter som har ett marknadspris. Enheterna har i dagsläget inte ett sådant. Detsamma gäller kyotoenheterna. När jag tittar på Moderaternas skuggbudgetar förstår jag att det råder en fullständig förvirring kring den här frågan i ert parti, eftersom ni anslår medel till mekanismer som är på väg att upphöra under Parisavtalets artikel 6. Här hoppas jag verkligen att ni kan titta lite närmare på vad det är ni påstår.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
När det gäller saneringsanslaget är det inte 350 miljoner totalt. Det var därför jag ruskade på huvudet. Det är en ökning för BP 2021. Vi har sedan regeringen tillträdde ökat saneringsanslaget från 400 miljoner kronor 2014 till över 1 miljard 2021. Dessutom har vi gjort direkta satsningar för att sanera våra hav. Mellan 2018 och 2020 har vi gjort satsningar på över 700 miljoner kronor.
Ytterligare fakta i målet: Hur oroad jag än är över gifttunnorna finns det 1 100 kraftigt förorenade områden i Sverige som våra myndigheter har pekat ut. Bara i ert län finns det sju områden som är allvarligare klassade än just gifttunnorna. Det viktiga i det här för skattebetalarna är ju att förorenaren ska betala. Det pågår ett ärende. Man har just dömt ett företag att betala 36 miljoner kronor för att göra undersökningar av gifttunnorna. Jag tycker att det är en rimlig skattepolitik och en rimlig förvaltning av skattebetalarnas pengar att förorenarna får finansiera en sanering, att vi med skattemedel går på de farligaste områden som våra myndigheter och experter pekar ut och att vi tar det i den ordning som myndigheterna pekar på.
Anf. 6 Lars Beckman (M)
Fru talman! Då fick vi just reda på att statsrådet använder mer pengar till subvention av elcyklar än till att försöka rena från gifter. Det var en bra sakupplysning.
Fru talman! Jag får inte visa tabellen igen, eftersom fru talmannen blir så irriterad. Men jag tycker att den som är intresserad av den här frågan ska läsa vad Naturvårdsverket, ministerns egen myndighet, skriver. Det kanske vore lärorikt för ministern att läsa vad Naturvårdsverket skriver på sin sida. Det finns en rubrik som handlar om kvicksilver i muskel från sill och strömming 1980-2017. Jag utgår från att fru talmannen i alla fall tillåter mig att läsa. "Fisken här tros vara påverkad av lokala källor i Gävlebukten och kan därför inte betraktas som representativ för hela Bottenhavet." Det är naturligtvis korrekt. Det är precis det som min interpellation handlar om, gifterna som finns efter kusten mellan Sundsvall och Gotland.
Sedan kan man använda sig av argument som: Det finns så mycket, så vi gör ingenting. Nej, fru talman, jag tycker inte att man kan det. Våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn förtjänar inte en regering som inte tar de här frågorna på allvar.
Bara i går brände ni några hundratals miljoner i höjda bidrag. Tänk om ni i stället hade använt de pengarna till att sanera Östersjön från gifter. Tänk om ni hade använt de pengarna för att försöka ta upp och identifiera de 23 000 dumpade gifttunnorna med tio ton kvicksilver i sig.
Det handlar om tio ton kvicksilver. Statsrådet vet att de ligger på botten av Östersjön. Statsrådet vet rimligen att dessa betongklumpar vittrar sönder. Bara sedan ett år tillbaka, när vi senast hade den här interpellationsdebatten, har betongklumpar som läcker ut kvicksilver fortsatt att vittra sönder. Det är fakta.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag såg någon Aktuelltintervju där det påstods i medierna att statsrådet hade engagerat sig i de här frågorna. Jag ifrågasätter inte engagemanget. Men jag ifrågasätter förmågan att göra verkstad av engagemanget.
Det handlar om förmågan att prioritera rätt. Det är förmågan att tänka: Är det rimligt att subventionera elcyklar, eller ska vi ta upp tio ton kvicksilver ur Östersjön? Det är den förmågan jag talar om.
Hur vill jag använda miljarder? Vilken möjlighet har ett statsråd och en regering att skriva tydliga regleringsbrev till sina myndigheter och instruera på riktigt vad man ska göra för att rena Östersjön från kvicksilver? Det är någonting av det absolut mest giftiga som finns.
Jag tycker att statsrådet och de som möjligtvis ser den här debatten ska gå in på Naturvårdsverkets hemsida och titta på den tabell som finns där och se om kvicksilvret har ökat eller minskat i fisken i de kontrollmätningar som har skett sedan 1980.
De ska framför allt att titta på hur tabellen har sett ut från 2014 och framåt. Jag får inte ta upp den här och visa. Men om tv-tittarna går in själva och tittar på Naturvårdsverkets hemsida och tittar på nanogram per gram våtvikt för strömming kan de se fakta.
När statsrådet kommer tillbaka till departementet kan statsrådet ta fram tabellen och titta. Sedan kan statsrådet fundera på om det är rimligt att kvicksilver i fisk ökar när det i själva verket borde minska.
Jag hoppas att kommande regeringar kommer att ta den här frågan på större allvar och att kommande regering ser till att vi får upp gifttunnorna ur havet. Vi ska inte ha en situation där mängden kvicksilver i strömming ökar efter vår kust.
Anf. 7 Kjell Jansson (M)
Fru talman! Frågan kvarstår, statsrådet Isabella Lövin. Är det viktigare med elcykelsubventioner än att se till att sköta om Östersjöns vattenmiljö och ta upp gifttunnor? Vad är viktigast? Det känns som att det bara är plakatpolitik som drivs och påhitt med allting. Det är subventioner till saker som är osunt.
Ni går också in med bonus-malus och styr bilindustrin, vilket marknaden ska göra. Ni går in och stör marknadsekonomin med er politik. Den är högst skadlig för Sverige och högst skadlig för vår exportindustri. Nu försöker ni likaså stoppa raffinaderiet nere i Lysekil. Många tusen jobb ska försvinna i så fall, trots att myndigheterna, Mark- och miljööverdomstolen, har sagt ja.
Jag vill också påpeka att jag inte får något svar på frågan om fiskebeståndet. Vad finns för åtgärdsplan för det? Regeringen och staten måste ta ansvar. Ni har gått in och tagit vatten och annekterat och ger inte svar på frågan om återplantering.
Dessutom pågår nu illegal jakt ute i skärgården på säl med kommersiella företag som åker ut och skjuter säl på våra vatten. Där är det också hål i lagen. Åklagaren håller på att titta på ärenden men har svårt att hitta lagrum för att åtala.
Anf. 8 Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Fru talman! Jag begränsar mig, om fru talmannen tillåter, till de frågor som interpellationsdebatten handlar om och tar inte upp andra frågor som slängs in i debatten. Jag vill också hålla mig till fakta i målet.
Här har elcykelpremien tagits fram ett antal gånger. Man har hänvisat till en summa på 1,5 miljarder. Det stämmer inte. Elcykelpremien låg på 300 miljoner. Det har inte kostat skattebetalarna 1,5 miljarder.
Däremot vill Moderaterna i sin skuggbudget exempelvis subventionera bensin och diesel genom att sänka koldioxidskatten. Det är det mest effektiva styrmedel vi har för att minska utsläppen. Det är en kostnad på 6-7 miljarder för skattebetalarna.
Moderaterna vill också glatt subventionera Förbifart Stockholm och andra stora motorvägsbyggen för många miljarder som också bekostas av skattebetalarna i Norrlands inland och över hela Sverige.
Jag vill verkligen ifrågasätta det här märkliga sättet att attackera en klimat- och miljöpolitik som faktiskt går åt rätt håll.
När det sedan handlar om kvicksilver i Sundsvallsbukten finns det precis som ledamoten säger mycket kvicksilver som läckt ut. Enligt studier från länsstyrelsen och andra är andra källor än tunnorna betydligt större i omfattning.
När det gäller det som finns i tunnorna har man i den senaste undersökningen inte kunnat konstatera att det är några stora läckor just nu. Med det sagt är jag oroad över tunnorna. Det pågår nu en process för undersökning där ett ansvarigt företag har pekats ut. Kostnaderna för de undersökningarna ska inte gå på skattebetalarna utan enligt principen att förorenaren betalar, som jag tycker är rimlig.
Det är på intet sätt så att regeringen blundar för de här frågorna, tvärtom. Vi har ökat anslaget mångdubbelt sedan regeringen tillträdde. När Moderaterna fick chansen i sin skuggbudget som man röstade igenom tillsammans med KD och SD minskade man väldigt kraftigt på miljöanslaget. Det gällde inte minst anslaget till våra myndigheter som har till uppgift att övervaka och se till att detta kan åtgärdas.
När det gäller EU:s utsläppshandelssystem noterar jag att Lars Beckman inte responderar på det. Det är helt anmärkningsvärt att ett parti som är Sveriges näst största parti inte har tillräcklig koll på hur utsläppshandelssystemet fungerar, hur EU:s ansvarsfördelningsmekanism fungerar och hur Kyotoprotokollet fungerar och när det upphör.
Tala om att göra symbolpolitik när man vill satsa ett antal hundra miljoner kronor på att köpa utsläppsrätter under Kyotoprotokollet, precis som Moderaterna vill, när det är ett system som är på väg att upphöra och som inte ger någon som helst effekt i verkligheten. Regeringens politik handlar verkligen om att göra skillnad på riktigt.
Det jag undrar är hur ledamoten tycker att vi ska prioritera gifttunnorna framför de andra sju utpekade områdena i Västernorrland och Gävleborgs län som myndigheterna pekat på. Varför ska vi prioritera just gifttunnorna? Är det Lars Beckman som bestämmer det? Det är väldigt intressant.
Det kan verkligen vara ett bra besked till väljarna att det är riksdagsledamöter som bestämmer över myndigheter när det gäller vilka förorenade områden som är de viktigaste.
Anf. 9 Lars Beckman (M)
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Fru talman! Ett bra tecken på att ett statsråd är ute och cyklar - kanske då inte på en subventionerad elcykel - är att statsrådet ägnar två minuter av fyra åt att tala om Moderaternas politik. Det kan vi gärna göra, fru talman. Jag är stolt över den.
Vi gör skillnad på riktigt. Det gjorde vi till exempel i vår skuggbudget för förra året då vi anslog mer medel till den här frågan än vad regeringen gjorde. Men det vet naturligtvis statsrådet redan om.
Fru talman! Att ägna sig åt miljöpolitik är att ägna sig åt frågor på riktigt. Det är inte, precis som min kollega Kjell Jansson säger, symbolpolitik, flashiga presskonferenser och politik som kanske passar hipsters på Södermalm, vad vet jag. Det handlar om att verkligen hitta de frågor som är på riktigt. Att kvicksilver, som är ett av de farligaste gifterna som finns, ska upp ur våra vatten borde vara självklart för alla. Och precis som jag sa: Bara att rena bukten efter vår kust i Iggesund i Hudiksvalls kommun beräknar länsstyrelsen skulle uppgå till en kostnad av 400 miljoner.
Sedan säger Isabella Lövin att det finns 1 000 platser till. Det är möjligt att det finns 1 000 platser till som också kostar 400 miljoner. Det gör ju inte frågan mindre viktig! När det finns tio ton kvicksilver dumpat i 23 000 gifttunnor mellan Sundsvall och Gotland säger det sig självt att de måste upp ur vattnet.
Jag har en bild här som jag inte får visa här i talarstolen, men den finns på Naturvårdsverkets hemsida. Det säger sig självt att det är djupt olyckligt att kvicksilvret ökar så mycket i de mätningar som har skett sedan 1980 på våra kontrollpunkter.
Det borde göra en miljöminister sömnlös. Det borde göra en miljöminister engagerad i en fråga som har betydelse för alla som konsumerar fisk eller för alla som över huvud taget är bekymrade för miljön.
Anf. 10 Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Fru talman! Det är tydligt att det är riksdagsledamoten Beckman som ska bestämma över våra myndigheter och exakt till vad man ska anslå de medel som finns. Dessutom ska vi tydligen frångå principen att förorenaren betalar.
Jag är minst sagt oroad över alla de tusentals områden i Sverige där vi har gamla miljösynder efter verksamheter. Det här är en av de mest flagranta man kan tala om. Jag förstår att det är väldigt tacksamt att tala om någonting som går att identifiera som gifttunnor, men vi har också mycket mer gift i sediment på bottnarna. Det kommer fortsatt dioxiner med havsvindarna i luften från kontinenten. Det är också detta som tas upp av fet Östersjöfisk i dag, och det är det som gör att gravida kvinnor och barn inte rekommenderas att äta fet fisk mer än två eller tre gånger per år eftersom det kan finnas risk för skador i den kognitiva utvecklingen hos foster.
Det här är helt fruktansvärt. Ja, det kan göra mig sömnlös på nätterna. Men vi kan inte stirra på en enda fråga och på riksdagsledamotsnivå säga exakt vad som ska göras. Det är att frångå den princip vi har i det här landet att det är våra expertmyndigheter som får uppdraget och ansvaret att identifiera vad som ska göras.
Det är inte så enkelt som att tunnorna nödvändigtvis ska tas upp. Det är också någonting som denna undersökning ska titta närmare på. Kan man täcka över dem? Finns det något annat sätt att göra det på som är säkrare? Det är inte så förenklat som ledamoten säger.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Jag vill återigen upprepa att det inte finns någon regering som har anslagit så mycket pengar till sanering av våra hav som den här regeringen.
Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
Interpellation 2019/20:462 Åtgärder för att minska gifterna i Östersjöns fisk
av Lars Beckman (M)
till Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
I flera interpellationsdebatter med miljö- och klimatministern har jag varnat för konsekvenserna av att 10 ton kvicksilver från 23 000 gifttunnor dumpade mellan Sundsvall och Gotland inte tas upp ur Östersjön. Nu skriver NSD i en artikel om en oväntad ökning av gifthalterna i fisk. Fram till 2018 hade gifterna i fisk minskat, men 2019 innebar ett trendbrott och nu ökar gifterna i fisk igen.
I den senaste interpellationsdebatten pekade miljö- och klimatministern på att det finns betydligt fler områden innehållande tunga gifter än området med de 23 000 dumpade gifttunnorna, så ministern verkar ha en kunskap om att det är ett stort samhällsproblem i Sverige med områden som är starkt förorenade.
Regeringen har aviserat att man ska makulera överblivna utsläppsrätter avseende koldioxidutsläpp som inte gått åt. Det handlar om 11,7 miljoner utsläppsrätter, motsvarande lika många ton koldioxid. I dag har regeringen fattat två beslut om ytterligare annullering av utsläppsutrymme för att på så sätt driva på för höjda klimatambitioner. Genom besluten tas utsläppsutrymme motsvarande drygt 11,7 miljoner ton koldioxidekvivalenter bort för gott, skriver regeringen.
Marknadsvärdet är 24,5 euro per ton CO2.
Dessa utsläppsrätter har alltså med dagens valutakurs (SEK/EUR) ett marknadsvärde på drygt 3 miljarder kronor. Det är en betydande kostnad, och jag önskar veta mer om bakgrunden till regeringens beslut och om kostnaden ställt mot andra tänkbara åtgärder för en bättre miljö och ett bättre klimat.Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister Isabella Lövin:
- Vilken analys har ministern gjort kring orsaken till att gifterna i fisk nu ökar i Sverige, och vad har ministern och regeringen gjort hittills för att minska gifterna i våra hav?
- Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska gifterna i fisk, och vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att hämta upp gifttunnorna i Östersjön?
- Vilken konsekvensanalys har ministern gjort inför annulleringen av utsläppsrätterna, och har kostnaden för detta ställts mot kostnaderna för andra miljö- och klimatåtgärder som Sverige kan vidta, exempelvis i arbetet för en renare Östersjö?