Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen
Debatt om förslag 11 maj 2011
Protokoll från debatten
Anföranden: 3
Anf. 95 Mehmet Kaplan (Mp)
Fru talman! Vi ska nu debattera betänkande 2010/11:AU7
Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen
.
Jag börjar med att läsa ur 21 § personuppgiftslagen, PUL, under rubriken "Uppgifter om lagöverträdelser m.m.":
"Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden."
Finns det då inga undantag från detta? Jo, det finns det, bland annat när uppgifter liknande dem jag här räknat upp ska läggas in i en databas. Detta berör väldigt mycket det vi i dag ska debattera.
Miljöpartiet har tidigare avstyrkt regeringens förslag om att ta bort kravet på skriftligt samtycke avseende handhavande av ömtåliga personuppgifter respektive känsliga personuppgifter som rör hälsa och etniskt ursprung.
Att regeringen nu dessutom vill gå vidare och tillåta att även personuppgifter om lagöverträdelser med mera får behandlas utan krav på samtycke är orimligt. Arbetsförmedlingen kan redan i dag hantera uppgifter i enlighet med den upplästa paragrafen i personuppgiftslagen. Men dessa uppgifter får, som sagt, inte läggas in i den arbetsmarknadspolitiska databasen.
Inte heller delar vi regeringens uppfattning att Arbetsförmedlingens behov av att kunna behandla sådana uppgifter i sitt ärendehanteringssystem väger tyngre än integritetsintresset.
Fru talman! Vår principiella uppfattning är att ett borttagande av kravet på samtycke fordrar ett mycket starkt integritetsskydd på annat sätt. Något sådant har dock inte presenterats. Det är oroande att Arbetsförmedlingen ska få registrera allt fler känsliga och ömtåliga personuppgifter i en arbetsmarknadspolitisk databas som dessutom ett ökande antal myndigheter har direktåtkomst till.
Regeringens vilja att prioritera området e-förvaltning och elektroniska ärendehanteringssystem är berömvärt. Men det ska inte ske på bekostnad av ett urholkat integritetsskydd.
En remissinstans - kanske den viktigaste i den här typen av ärenden - nämligen Datainspektionen, har avstyrkt regeringens tidigare förslag och menade då att det vid behandling av känsliga personuppgifter ställs särskilt höga krav på både teknisk och organisatorisk säkerhet. Inspektionen pekade också på att tillsynsverksamheten för två år sedan visade att Arbetsförmedlingen tillämpar en mycket vid elektronisk åtkomst till personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska databasen.
Datainspektionen sade förvisso att Arbetsförmedlingens översyn av behörighetstilldelning, arbetsmetoder, rutiner med mera är positivt men att en översyn inte kan kompensera för den försämring av integritetsskyddet som ett borttagande av kravet på skriftligt samtycke utgör.
Miljöpartiet anser att det, inte minst mot bakgrund av det som Datainspektionen framfört som allvarlig kritik, är högst tvivelaktigt att regeringen går vidare med att urholka integritetsskyddet.
Fru talman! Om vi tittar på vad regeringen den senaste tiden åstadkommit inom detta område ser vi att ett flertal ändringar genomförts i regleringen av hur personuppgifter får behandlas inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.
Den 31 januari 2011 trädde ett antal ändringar i kraft. Den 1 april 2011 slopades kravet på samtycke vid behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter inom verksamheten. Det är precis det vi tidigare lyft fram, och det är på det som det i dag är en fortsättning.
Utvecklingen borde i stället, tycker vi, gå åt motsatt håll. Risken finns att den uppluckring av integritetsskyddet som nu görs inom arbetsmarknadspolitiken leder till misstro och minskad tillit till Arbetsförmedlingen som myndighet och i en förlängning även till andra myndigheter.
Vad bör då i stället göras? Ja, man borde gå åt motsatt håll och se till att prioritera värnandet av tilltron till att myndigheterna använder såväl känsliga som ömtåliga personuppgifter utifrån högt ställda krav på personlig integritet och på rättssäkerhet.
Jag yrkar bifall till vår och Vänsterpartiets gemensamma reservation.
Anf. 96 Josefin Brink (V)
Fru talman! Vänsterpartiet anser att det är enormt viktigt att människor som avtjänat straff inom kriminalvården ges bästa möjliga stöd och hjälp så att de kan etablera sig i samhället och i arbetslivet. Där har både Kriminalvården och Arbetsförmedlingen en väldigt viktig roll att spela. Mycket kan göras bättre än som görs i dag.
Regeringen menar nu att det här arbetet underlättas och förbättras om Arbetsförmedlingen i sin databas får rätt att använda uppgifter om brott, domar och straffpåföljder.
Det är säkert sant att själva handläggningen i någon mån skulle underlättas om de här uppgifterna kunde behandlas digitalt i stället för, som i dag, i pappersform. Men i det här sammanhanget måste man när det handlar om väldigt känsliga uppgifter om enskilda människor avväga om nyttan av att lägga in de här uppgifterna i en databas väger tyngre än det integritetsintrång och den risk för spridning av uppgifterna som datalagringen faktiskt innebär.
På den här punkten kommer Vänsterpartiet till en helt annan slutsats än regeringen. Vi anser inte att skälen för att tillåta lagring av och sökning på uppgifter om tidigare dömda väger tillräckligt tungt jämfört med de integritetsrisker som det medför.
De här invändningarna har också Datainspektionen i sitt remissyttrande i ärendet framfört. Om regeringen inte är intresserad av att lyssna på vad Vänsterpartiet och Miljöpartiet har att säga i frågan kunde man väl åtminstone vara intresserad av att lyssna på den myndighet som har som sin uppgift att övervaka att behandling av personuppgifter sker på ett rättssäkert sätt.
För det första konstaterar Datainspektionen att det är oerhört svårt, även för myndighetens experter, att få en sammanhängande bild av Arbetsförmedlingens registerlagar och av hur dessa tillämpas eftersom regeringen valt att bit för bit förändra lagstiftningen utan att genomföra en övergripande och sammanhållen utredning och analys av behoven och konsekvenserna.
För det andra konstaterar Datainspektionen att det med den information som ändå finns tillgänglig inte går att ställa sig bakom det här förslaget. Jag kan bara instämma i det.
I stället för att utreda vilka problem och behov som finns när det gäller behandling av känsliga personuppgifter och att lägga fram ett samlat och genomarbetat förslag om detta har regeringen valt att genomföra den ena lilla förändringen efter den andra - var och en för sig - och då med en väldigt bristfällig utredning, med stora brister i konsekvensbeskrivningen och med väldigt korta remisstider.
Den 1 januari genomfördes ett sjok av förändringar i registerlagen, och den 1 april slopades kravet på samtycke för behandling av känsliga personuppgifter hos Arbetsförmedlingen. Detta gjorde regeringen trots att myndigheten då inte hade de datasystem och rutiner på plats som krävs för en rättssäker behandling. Vi fick besök i arbetsmarknadsutskottet av både Arbetsförmedlingen och Datainspektionen, och vi fick tydliga besked om att arbetet med att få rutinerna och systemet på plats kommer att vara klart först år 2013. Ändå valde regeringen att hasta igenom en lagändring.
Nu vill man alltså att ytterligare integritetskänsliga uppgifter ska få läggas in och hanteras i Arbetsförmedlingens databas. Jag tycker inte att Datainspektionen använder några överord när de konstaterar att de ser integritetsrisker med att Arbetsförmedlingen ges lagstöd för att behandla personuppgifter av känslig karaktär i databasen redan innan arbetsrutiner och system för behörighetstilldelning med mera finns på plats. Återigen instämmer Vänsterpartiet i bedömningen.
Man måste ställa sig frågan: Varför denna brådska och varför denna nonchalanta inställning till medborgarnas grundlagsskyddade rätt till skydd för sin integritet? Är det för att regeringen inte anser att de arbetslösas medborgerliga rättigheter är särskilt skyddsvärda, och kanske i synnerhet inte om de tidigare har gjort sig skyldiga till brott? Om det inte handlar om det kan man fråga sig varför inte regeringen har valt att lyssna på Datainspektionen och göra en gedigen utredning och se till att alla de säkerhetsrutiner och data- och säkerhetsutbildningar som behövs på Arbetsförmedlingen faktiskt är genomförda innan man genomför dessa lagändringar.
Som sagt: Vänsterpartiet anser att myndigheternas stöd och service till medborgare ska vara effektiv och smidig och att ny teknik självklart ska användas för att underlätta och förbättra arbete, men det får inte ske på bekostnad av skyddet för den personliga integriteten. Som medborgare måste vi nämligen kunna känna ett förtroende för att känsliga personuppgifter om oss själva som vi lämnar i förtroende till en myndighetsperson inte sprids och hamnar i orätta händer. Det gäller för alla medborgare, alldeles oavsett om vi har jobb eller är arbetslösa, om vi är sjuka eller friska och om vi är Guds bästa barn eller om vi tidigare har dömts för brott.
Jag yrkar därför bifall till reservationen, fru talman.
Anf. 97 Lotta Olsson (M)
Fru talman! Vi har nu att debattera Arbetsmarknadsutskottets betänkande angående regeringens proposition 2010/11:96, AU7
Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen
.
Propositionen har till syfte att modernisera och effektivisera de register som har uppgifter som är relevanta och viktiga för att personer på ett mer flexibelt och effektivt sätt ska kunna beredas arbete. Att Arbetsförmedlingen när så behövs kommer åt uppgifter som tidigare varit sekretessbelagda utan att den enskilde vid varje tillfälle beviljat fullmakt är en viktig reform. Propositionen har beretts genom inhämtande av synpunkter från en mängd remissinstanser.
Arbetsförmedlingen får nu möjlighet att komma åt sådana personuppgifter som är viktiga för jobbsituationen. Det rör lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. Det är dock en möjlighet som är belagd med ett starkt regelverk för att uppgifterna ska vara tillgängliga enbart för de handläggare som är i behov av dem för att sköta sin uppgift som arbetsförmedlare.
Informationen måste vara relevant för ärendets hantering på Arbetsförmedlingen och ska behandlas enligt sekretess inom ärendet. Arbetsförmedlingen kommer heller inte att kunna använda data digitalt förrän säkerheten för sekretessen är säkerställd.
Fru talman! Ärendet har två viktiga principer: principen att Arbetsförmedlingen ska ha de redskap som behövs för att vara behjälplig i processen med att finna ett arbete till alla och att alla, även om man varit straffad för brott, ska ha möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Detta uppdrag har Arbetsförmedlingen alltid haft, men det har tydliggjorts ännu mer genom regeringens tydliga jobbpolitik. Det måste vara möjligt att återgå till eller komma in på en arbetsmarknad även om man tidigare har varit straffad, en möjlighet som man tidigare inte har fått.
Den andra principen är den om den personliga integriteten. Det är en viktig princip som vi aldrig kan skydda nog tydligt. Det är en säkerhet för den enskilde att de uppgifter som finns i de olika registren inte kommer i orätta händer. Därför är också de uppgifter som finns i hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen undantagna detta register och Arbetsförmedlingens kompetensområde.
Fru talman! Att på varje sätt stötta individer som efter avtjänat straff ska in på arbetsmarknaden är ett viktigt syfte. Vi ser att många efter avtjänat straff har hamnat i ett livslångt utanförskap, ett utanförskap som till stor del berott på svårigheten att komma in på arbetsmarknaden. Många har historiskt förtidspensionerats som enda möjlighet till försörjning.
Att först straffas för ett brott och sedan livslångt bestraffas med att aldrig få komma tillbaka till arbetsmarknaden är en dubbel bestraffning. Det finns ett stort mörkertal för hur många som kommer i arbete efter avtjänat fängelsestraff - vi har helt enkelt inget register över dessa uppgifter i dag. Är det hälften, är det alla eller är det bara en bråkdel av alla straffade som hamnar i utanförskap? Och vad gör vi åt det?
Fru talman! Det är alltid viktigt med den personliga integriteten, och den kommer att ha lagskydd utifrån de uppgifter som Arbetsförmedlingen har att hantera. Arbetsförmedlingen har också att säkerställa sin IT-säkerhet för att uppgifter ska få behandlas digitalt. Arbetsförmedlingen som professionell myndighet har att säkerställa att sekretessuppgifterna i register man nu får möjlighet att ta del av efterlevs.
Det finns ingen anledning att misstro Arbetsförmedlingens möjlighet att skapa bra rutiner för hur man arbetar med sekretessärenden och känslig information. Att registren i framtiden kommer att göra det möjligt att följa utvecklingen av hur arbetssituationen utvecklas för grupper som varit långt från arbetsmarknaden är också viktigt.
Vi får inte avskräckas av att det alltid finns risker med att ge möjlighet att hantera känsliga uppgifter. Möjligheterna är större än hotet. På samma sätt som hälso- och sjukvårdens journalhantering bjuder på stora risker för den personliga integriteten är möjligheterna till korrekt och professionell hjälp större.
Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
(Applåder)
I detta anförande instämde Katarina Brännström, Christoffer Järkeborn, Jenny Petersson och Maria Plass (alla M).
Dokument
Beslut
Ändrade regler för behandling av personuppgifter hos Arbetsförmedlingen och IAF (AU7)
Arbetsförmedlingen har fått ett allt större ansvar för de grupper som rent generellt visat sig ha svårare än andra att få arbete, till exempel nyanlända invandrare och långtidssjukskrivna. För att kunna ge rätt hjälp har Arbetsförmedlingen i ökad utsträckning fått möjlighet att hantera olika typer av känsliga och ömtåliga personuppgifter (se 2010/11: AU4 ). Riksdagen har nu beslutat om ytterligare lagändringar. Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter om vissa lagöverträdelser i en arbetsmarknadspolitisk databas. Ett syfte är att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer som varit föremål för åtgärder inom kriminalvården. Personuppgifterna kan till exempel avse brott och domar i brottmål. En förutsättning är att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller att de är nödvändiga för handläggningen av ärendet. Dessutom förtydligas reglerna för behandling av personuppgifter i de delar av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som också är hälso- och sjukvård. Ändringar av reglerna för behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, genomförs också. Lagändringarna börjar gälla den 1 juli 2011.
- Utskottets förslag till beslut
- Bifall till propositionen. Avslag på motionen.
- Riksdagens beslut
- Kammaren biföll utskottets förslag.