Miljöbalken och EG-förordningen om kemikalieregistrering
Debatt om förslag 8 maj 2008
Hoppa över anförandelistan
Anförandelista
- Hoppa till i videospelarenCarina Ohlsson (S)
- Hoppa till i videospelarenTina Ehn (Mp)
- Hoppa till i videospelarenClaes Västerteg (C)
- Hoppa till i videospelarenCarina Ohlsson (S)
- Hoppa till i videospelarenClaes Västerteg (C)
- Hoppa till i videospelarenCarina Ohlsson (S)
- Hoppa till i videospelarenClaes Västerteg (C)
Protokoll från debatten
Anföranden: 7
Anf. 1 Carina Ohlsson (S)
Herr talman! Miljöbalken och EG-förordningen om kemikalieregistreringen är det betänkande vi ska debattera nu. Här behandlas de följdändringar som behöver göras i miljöbalken, arbetsmiljölagen och fartygssäkerhetslagen med anledning av att EU:s nya kemikalielagstiftning Reach nu finns.
Efter många års intensiv kemikaliedebatt beslutade EU:s ministerråd i december 2006 att införa en ny kemikalielagstiftning kallad Reach - Registration, Evaluation, Authorization and Restriction of Chemicals.
Genomförandet av EU:s nya kemikalielagstiftning i dess helhet har dock tagit tid i Sverige. Den moderatledda regeringen valde att först tillsätta en utredning för att se över de svenska reglerna. Från socialdemokratisk sida menar vi att förändringarna i miljöbalken mycket väl kunde ha påskyndats. Eftersom förändringarna ska träda i kraft redan i juni i år och det är företagen själva som har ansvaret för tillämpningen borde de ha fått en rimlig chans till omställning och längre tid till detta.
Det verkar tyvärr vara mer regel än undantag när det gäller den borgerliga regeringens företrädare, såväl i Sverige som i Bryssel, att ta mycket god tid på sig innan de kommer med konkreta förslag till förbättringar just på miljöområdet. Det verkar många gånger som att den tanke har övergivits som vi socialdemokrater har, att det på områden som till exempel giftfri miljö lönar sig att både gå före och vara ihärdig och kämpa vidare. Då kan man tänka på både människors hälsa och den yttre miljön.
Ett exempel på ihärdighet är att Sverige fick rätt i EG-domstolen efter det att den tidigare regeringen stämt EU-kommissionen för godkännandet av det farliga ogräsmedlet parakvat. Medlet har varit förbjudet i Sverige sedan 1983. Sverige ville inte tillåta att bekämpningsmedel som innehåller parakvat åter skulle kunna användas inom landet. Vi fick alltså rätt i den frågan.
Herr talman! När det gäller att gå före var vårt miljömål Giftfri miljö föregångare till Reach och kunde användas just som ett bra exempel under det svenska ordförandeskapet i EU, även om kritik framfördes här i kammaren från borgerligt håll när vi diskuterade just miljömålet Giftfri miljö.
Trots att det har tagit tid har EU i dag världens mest ambitiösa miljölagstiftning. Den kan dock göras ännu bättre i sin svenska tillämpning. Det svenska miljöarbetet har nått sin internationella ryktbarhet genom en framsynt användning av just substitutions- och försiktighetsprinciperna. Vi anser, som framgår av vår reservation, att omfattningen av substitutionsprincipen bör utvidgas till att också omfatta funktionell substitution.
Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1.
Begreppet produktval, som vi ofta använder i Sverige när vi menar substitution, omfattar endast bytet från en kemisk produkt till en annan produkt. Begreppet substitution betyder, i sin mer internationella betydelse, att farliga ämnen kan undvikas inte bara genom att ett farligt ämne byts mot ett mindre farligt utan också genom att alternativa tekniska lösningar används. Det är just detta, som antagligen alla här i kammaren vet, som kallas funktionell substitution. Vi tycker att den ska ha sin tillämpning också i Sverige.
Vi anser att en utvidgad substitutionsprincip ska genomsyra kemikalieregistreringsförordningen. Det gäller också i situationer där fullständig kunskap om riskerna saknas, vilket är vanligt vid hantering av kemikalier. Substitutionsprincipen är ett verktyg för tillämpning också av försiktighetsprincipen. Detta tycker vi alltså ska tillkännages för regeringen.
Den bör i och för sig redan ha kunskap om det eftersom Kemikalieinspektionen har lämnat en rapport till regeringen om just detta område. Jag antar och förutsätter att regeringen även tar del av rapporter och använder sig av den lagstiftningen även om den beställdes av den socialdemokratiska regeringen.
Vi anser också att försiktighetsprincipen fortsatt bör vara den miljöprincip som gäller för vårt nationella kemikaliearbete. I situationer där det finns välgrundade misstankar om allvarliga hot mot miljön eller där fullständig kunskap saknas om riskerna, vilket är vanligt vid hantering just när det gäller kemikalier, som jag sade, ska vi inte vänta med att agera. Väntan kan ge stora skador som kan vara omöjliga att reparera, och kostnaderna för samhället blir då större än om vi hade gjort rätt från början. Regeringen bör alltså fortsätta att följa den svenska traditionen att vara pådrivande både nationellt och i internationella sammanhang när det gäller kemikaliepolitik.
Det är lätt att se att det verkligen finns anledning till detta. Den senaste tiden har vi fått larmrapporter till exempel om båtbottenfärg. Det är högst aktuellt med det väder som vi har nu. Vi vet att det finns ca 1,3 miljoner fritidsbåtar i Sverige. För konsumenten är det ganska svårt att välja en bra produkt när det gäller båtbottenfärg. På västkusten får man använda till exempel båtbottenfärg där koppar finns med, men eftersom det är så många båtar kan även ett ämne som koppar ha negativa effekter i havet. Det finns också bekämpningsmedel i färger som innehåller koppar, och det heter eugenol. Det kan alltså vara väldigt svårt för konsumenten att välja rätt.
Herr talman! Vi har den senaste tiden också fått rapporter om kläder som innehåller gifter, till exempel nonylfenoletoxilat, som bryts ned till nonylfenol, som är mycket svårnedbrytbart och ansamlar sig i miljön och kan orsaka långtidseffekter i vattenmiljön och vara hormonstörande för exempelvis fiskar och grodor.
Vi har också kunnat läsa om farliga ämnen i leksaker. Ämnen som är förbjudna i elektriska apparater är tillåtna i leksaker, till exempel flamskyddsmedel i nallebjörnar, kadmium i färgkritor och sexvärt krom i radiostyrda bilar. Leksaker kan också innehålla allergiframkallande doftämnen, som till exempel barbiedockor som luktar kokos - inte för att jag förstår varför de ska göra det. Sådana ämnen skulle man egentligen kunna ta bort direkt.
Listan på kemikalier som används i olika produkter och varor är lång.
Viktigt att framhålla i det sammanhanget är att vi tycker att stödet till företagens arbete med substitution behöver förstärkas. Av exemplen att döma kan det finnas vissa svårigheter på kemikalieområdet för den enskilde företagaren och även för oss konsumenter. Vi tycker att regeringen kan bli ännu mer aktiv på det här området.
(Applåder)
Anf. 2 Tina Ehn (Mp)
Herr talman! Det här är miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 19. Eftersom det händer mycket i riksdagen och vissa situationer inte går att prioritera bort blir det dubbelbokningar, och alla förberedelser blir inte av. Det har hänt mig inför den här debatten. Jag avser därför att göra ett lite kortare inlägg.
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2, men jag och Miljöpartiet ställer oss bakom också övriga reservationer som vi har.
En av de frågor som tas upp i förslaget är produktvalsprincipen. Den kallas också för substitutionsprincipen eller för utbytesprincipen. I reservation 2 beskriver vi att denna princip inte används så frekvent men att den är av stor vikt. Det har även Kemikalieinspektionen yttrat sig om. En av orsakerna till att man inte har tillämpat principen i så stor omfattning lär vara en osäkerhet om hur kommunerna kan tillämpa den. Detta har varit på grund av arbetet med kemikalieregistreringsförordningen.
Det är inte bra när kommunerna känner en osäkerhet om hur produktvalsprincipen får tillämpas. Vi i Miljöpartiet vill att vi är tydliga här och att regeringen bör ansöka om undantag i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget för att behålla den mer långtgående nationella lagstiftningen i form av 2 kap. 4 § miljöbalken fullt ut.
I den andra reservationen - reservation 1, som handlar om en utvidgad substitutionsprincip - tar vi upp möjligheten att utvidga denna princip, bland annat genom alternativa tekniska lösningar, så kallad funktionell substitution, som Carina tidigare pratade om här. Detta är viktiga delar i att förbättra kemikaliekontrollen. Det ställer vi oss bakom.
Ytterligare handlar betänkandet om miljöorganisationernas talesrätt. Här har vi sett att den möjligheten är större i flera andra länder än hos oss i Sverige. Miljöpartiet anser att talesrätt för miljöorganisationer i miljöfrågor bör utvidgas för att vara i nivå med talesrätten i de mest utvecklade länderna på området och att det på kemikalieområdet är lämpligt att så sker i samband med den här översynen av kemikalielagstiftningen som görs i samband med införlivandet av Reach i svensk lagstiftning.
(Applåder)
Anf. 3 Claes Västerteg (C)
Herr talman! Som har framförts tidigare är det vi i dag debatterar och ska besluta om lagändringar med anledning av EU:s nya kemikalielagstiftning, som i dagligt tal både i denna kammare och på andra håll i Europa kallas för Reach. Det är en förordning som ersätter mycket av det som regleras med nationella bestämmelser.
Reach är ur svensk synvinkel en viktig och nödvändig utveckling av EU:s regelverk på kemikalieområdet. Lagstiftningen innebär bland annat att nya ämnen och sådana som redan finns på marknaden ska registreras och godkännas. Lagstiftningen inkluderar både substitutions- och försiktighetsprincipen. Reach kommer att leda till en väsentligt högre skyddsnivå både i Sverige och framför allt också i övriga EU-länder allt eftersom förordningen genomförs.
Jag vill lyfta fram tre element i Reach som är särskilt viktiga. Det första är att industrin åläggs att ta fram nya data om egenskaper hos kemiska ämnen, och man ska omsätta den kunskapen i kemikaliesäkerhetsrapporter. Det kommer att leda till en betydligt säkrare hantering i alla användarled.
Den andra punkten jag vill ta upp är att Reach kommer att medföra att användningen av de farligaste ämnena successivt kommer att fasas ut genom tillståndsprövning.
Den tredje punkten är att medlemsstaterna kommer att formalisera sitt tillsynssamarbete och därigenom bli bättre på att förebygga och åtgärda överträdelser.
Reach kommer säkerligen också att leda till synbara regelförenklingar. Framför allt kommer det att märkas när Kemikalieinspektionen kommer att se över sina nuvarande föreskrifter.
I mars 2007 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över den svenska kemikalielagstiftningen, dels med anledning av implementeringen av Reach, dels för att titta på tillsyns- och avgiftsfrågor generellt på kemikalieområdet. I november 2007 lämnade denna utredning ett delbetänkande med förslag på författningsändringar som behövs för att vi ska kunna tillämpa de delar av Reach som börjar gälla från och med den 1 juni i år. Sedan har det varit en sedvanlig remissbehandling, och detta har mynnat ut i en proposition från regeringen.
Utskottet har tillstyrkt propositionen med en mindre lagteknisk justering. I propositionen föreslås justeringar för att bland annat undvika dubbelreglering och för att undvika att svenska bestämmelser strider mot Reach. Det föreslås också nya straffbestämmelser för att överträdelser av bestämmelser i Reach ska kunna sanktioneras, och man föreslår nya bestämmelser om tillsyn. Lagförändringarna berör i huvudsak miljöbalken men också arbetsmiljölagen och fartygssäkerhetslagen.
Det betänkande som vi fattar beslut om i dag kommer att göra oss redo att tillämpa Reach från den 1 juni i år. Det bör också påpekas att Reach är en komplex lagstiftning. Den exakta tillämpningen av den kan vi inte fullt ut förutse, så det kommer säkerligen att finnas anledning både för regeringen och för oss här i riksdagen att noga följa vilken praxis som utvecklas.
Herr talman! Det är förvånande att Carina Ohlsson anklagar regeringen för att det har tagit för lång tid. I andra sammanhang anklagar oppositionen oss för att det går för fort. Det är ju bra om man bestämmer sig.
Det här är en viktig lagstiftning, och det har också varit viktigt att genomföra en gedigen utredning och se vilka konsekvenser de förändringar som behöver göras kan få. Man måste också ge rättsinstanser, miljöorganisationer och intresserade en möjlighet att ge reflexioner och åsikter när utredningen har varit ute på remiss.
Jag tänkte även beröra en av de reservationer som har fogats till betänkandet, nämligen reservationen om utvidgad substitutionsprincip. Jag har lite svårt att förstå vad oppositionen är ute efter och hur man vill att man ska gå vidare när det gäller detta. I Reach står det att vissa delar kommer att kunna ses över, men en sådan översyn av förordningen är inte planerad. Jag skulle vilja veta: Är det en allmän översyn av Reach eller kemikalieregistreringsförordningen som oppositionen vill ha i det här läget, eller vad är ni ute efter? Det framgår inte tydligt av reservationen.
Herr talman! Samtliga partier i denna kammare hade velat se en starkare europeisk kemikalielagstiftning, men att vi nu har en gemensam lagstiftning på kemikalieområdet är oerhört viktigt och positivt. Jag ska villigt erkänna att den förra regeringen gjorde ett väldigt bra arbete på europeisk nivå i de samtal och förhandlingar som ägde rum för att vi skulle nå fram.
När vi nu börjar implementera Reach kommer Europas medborgare att få ett betydligt bättre skydd än i dag. Men som sagt kommer vi säkert att får anledning att återkomma till dessa frågor både här i kammaren och i diskussioner på EU-nivå.
Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.
Anf. 4 Carina Ohlsson (S)
Herr talman! Claes Västerteg ska få svar på de frågor han ställde i anförandet. Han sade att det var förvånande att jag klagar på att det ibland har gått för långsamt och ibland för snabbt. Det vi klagar på i det här fallet är precis det som du tog upp. Utredaren tillsattes i mars 2007, och nu har vi ett beslut som ska träda i kraft den 1 juni 2008. Då är det väldigt kort om tid.
Det är bra med regelförenklingar, precis som Claes Västerteg sade. Men här är det en regelförändring. Då måste företagen ha en rimlig chans att ställa om. Jag antar att även Claes Västerteg tycker att de här veckorna som man har på sig är en orimligt kort tid. Man måste ha mycket längre framförhållning. Man hade kunnat komma med ett förslag mycket tidigare. Då hade vi kunnat behandla det här i riksdagen.
På miljöområdet tycker vi definitivt inte att regeringen är snabb, men på en del andra områden kan det komma snabba och ogenomtänkta förslag. På miljöområdet lyser både de genomtänkta förslagen och de snabba förslagen med sin frånvaro.
Anf. 5 Claes Västerteg (C)
Herr talman! Oppositionen är sällan nöjd. Men eftersom jag har varit i opposition vet jag att det är lite av oppositionens uppgift att inte vara nöjd. Det är givetvis helt riktigt att man ska ha synpunkter. Men jag blir ändå lite frågande i det här sammanhanget. Skulle vi inte ha utrett de här frågorna över huvud taget? Skulle vi bara ha låtit det rulla på?
Utredningen tillsattes mycket riktigt den 1 mars 2007, tre månader efter att det slutliga beslutet om Reach togs på EU-nivå. Sedan har det varit en sedvanlig remissrunda. Den är det ju också väldigt viktigt att ta hänsyn till. En del av det som kom fram i remissrundan har regeringen tagit hänsyn till i sin proposition. Propositionen fattades det beslut om den 28 februari i år. Så det är klart att det har funnits en möjlighet för företagen att ha en framförhållning trots att vi nu inte fattar beslutet förrän tre veckor före genomförandet.
De som är i framkant, de som vill vara i framkant som företagare och som andra, är ju med och följer den här utvecklingen och förstår hur saker och ting ligger till och att det här förslaget finns och att det troligtvis kommer att rulla igenom i riksdagen.
Men det är klart att i den bästa av världar hade jag också gärna sett att det varit mycket tidigare. Men eftersom det här är en komplex lagstiftning och viktig lagstiftning såg vi det som väldigt viktigt att utreda det noga och att också ge dem som ville lämna remissvar på utredningen en ordentlig chans.
Anf. 6 Carina Ohlsson (S)
Herr talman! Nu går det aldrig att förena den bästa av världar med att samtidigt ha en borgerlig regering. Det är omöjligt -
mission impossible
. Men nu får man försöka att göra det så bra som möjligt.
Vi från oppositionen kommer precis som Claes Västerteg säger - han håller med oss - att jaga när det gäller de här frågorna. Men det går lätt att jämföra och se vilken vikt man lägger vid olika frågor. Man kan lägga frågor som rör arbetsmiljöområdet och arbetsrättsliga frågor på en sida och lägga miljöfrågorna på den andra. Då kan man se var man snabbt kommer med förslag.
Nu vill vi naturligtvis inte ha ogenomtänkta förslag, som de på det arbetsrättsliga området, utan de ska vara bra. Det ska vara en remissrunda, och man ska ta vara på remissrundorna och vad man anser i remissvaren, men det hade kunnat gå lite snabbare, tror vi, på det här området.
Claes Västerteg hänvisar till de företag som är i framkant. Ja, de klarar ofta det mesta och sköter sig på ett bra sätt. Lagstiftningen är i och för sig till för alla, men det handlar också om att samla in dem som inte sköter sig. Då måste det finnas en möjlighet att bedriva tillsyn och att också få med sig de dåliga företagen.
Det var också en fråga om funktionell substitution. Det kommer inte att vara förvånande, utan vi kommer att vilja ha förbättringar på område efter område när det gäller miljömålen och även när det gäller Giftfri miljö. Det kommer att komma förslag, men det betyder inte att vi ska se över hela Reachlagstiftningen, utan man kan försöka tillföra saker som man ser. Det finns en bra rapport från Kemikalieinspektionen. Den är på ca 100 sidor. Det finns mycket bra i den att ta del av, så den läsningen rekommenderar jag.
Anf. 7 Claes Västerteg (C)
Herr talman! Jag är helt övertygad om att de svenska företagen och de svenska myndigheterna kommer att klara av att hantera det som vi i dag fattar beslut om och kommer att klara av att hantera det här till den 1 juni 2008, eftersom de är väl förberedda.
Vi kan alltid diskutera fram och tillbaka i den här kammaren huruvida förslagen har kommit fram i tid eller inte. Men, som jag sade, det ligger lite i oppositionens natur att man hela tiden säger: Nja, det har inte gått tillräckligt fort. Men när man inte är överens om förslagen har det helt plötsligt gått för fort. Därför blir det en något haltande argumentation från Carina Ohlsson, får jag säga.
Jag tycker att det var ett bra förtydligande som Carina Ohlsson gjorde, herr talman, om att reservationen framför allt syftar på miljömålen. Det framgick nämligen inte av reservationen. Det var bra att Carina Ohlsson fick möjlighet att förtydliga detta.
Herr talman! Jag uppmanar också Carina Ohlsson att noga följa praxis när det gäller hur Reach tillämpas framöver och hur det här utvecklas.
Sedan tror jag att Sverige som helhet mår bra av att vi ligger i framkant. Vi är överens om att vi ska vara föregångare och förebilder på miljöområdet och på kemikalieområdet. Vi ska också se om vi på sikt ytterligare kan skruva i Reach, som den europeiska lagstiftning den är. Och hur kan vi tillsammans nå fram där så att den blir än bättre i framtiden? Där tror jag att vi kan ha nytta av varandra och dra nytta av varandras erfarenheter. Därför välkomnar jag att oppositionen är kritisk och granskande. Det är uppgiften.
Dokument
Beslut
EU-anpassning av Sveriges kemikalielagstiftning (MJU19)
Miljöbalken, men också arbetsmiljölagen och fartygssäkerhetslagen, ska anpassas till EU:s nya kemikalielagstiftning Reach. Det sade riksdagen ja till. Reach syftar till att kemikalier på marknaden ska registreras, utvärderas och godkännas. De nuvarande svenska reglerna behöver justeras så att de inte innebär en dubbelreglering av sådant som regleras i EU:s lagstiftning eller strider mot den. Straffreglerna i miljöbalken behöver också ändras och kompletteras. Lagändringarna börjar gälla den 1 juni 2008.
- Utskottets förslag till beslut
- Bifall till propositionen. Avslag på samtliga motioner.
- Riksdagens beslut
- Kammaren biföll utskottets förslag