Högskolebehörighet från gymnasiets yrkesprogram
Anförandelista
- Hoppa till i videospelarenUtbildningsminister Jan Björklund (FP)
- Hoppa till i videospelarenMats Pertoft (MP)
- Hoppa till i videospelarenUtbildningsminister Jan Björklund (FP)
- Hoppa till i videospelarenMats Pertoft (MP)
- Hoppa till i videospelarenUtbildningsminister Jan Björklund (FP)
- Hoppa till i videospelarenMats Pertoft (MP)
- Hoppa till i videospelarenMargareta Cederfelt (M)
- Hoppa till i videospelarenUtbildningsminister Jan Björklund (FP)
Protokoll från debatten
Anföranden: 8
Anf. 35 Utbildningsminister Jan Björklund (FP)
Anf. 36 Mats Pertoft (MP)
Anf. 37 Utbildningsminister Jan Björklund (FP)
Anf. 38 Mats Pertoft (MP)
Anf. 39 Utbildningsminister Jan Björklund (FP)
Anf. 40 Mats Pertoft (MP)
Anf. 41 Margareta Cederfelt (M)
Anf. 42 Utbildningsminister Jan Björklund (FP)
den 8 november
Interpellation
2011/12:96 Högskolebehörighet från gymnasiets yrkesprogram
av Mats Pertoft (MP)
till utbildningsminister Jan Björklund (FP)
Den nya gymnasieskolan är sjösatt och i drift. Ett av målen har varit att skapa en tydlig vattendelare mellan studieförberedande program och yrkesprogram samt att elever som inte tänkt plugga på högskolan vidare ska få mindre teoretiska ämnen.
Nu ser vi de första resultaten, och det blir allt tydligare att regeringen tänkt fel i sin gymnasiekonstruktion. För att skapa en bred möjlighet till framtida yrkesval, såväl för fortsatta studier som till praktiska yrken, väljer eleverna i mycket större utsträckning än tidigare studieförberedande program och ratar yrkesprogrammen.
För att möta elevernas önskemål erbjuder allt fler gymnasieskolor högskolekompletterande kurser i direkt anslutning till yrkesprogrammen. Detta är naturligtvis lovvärt och bra, eftersom det är det som våra kloka elever vill ha: en bred gymnasiekompetens som skapar möjligheter att välja såväl praktiska som teoretiska yrken efter gymnasiet.
Detta stämmer även väl med utvecklingen under de senare åren då en allt högre andel av eleverna i den gamla gymnasieskolans yrkesförberedande program nådde högskolebehörighet, nästan lika många som på de studieförberedande programmen. Detta är något regeringen medvetet valde att helt och hållet förbise vid konstruktionen av den nya gymnasieskolan.
Utvecklingen i dag stämmer föga med regeringens målsättning med den nya gymnasieskolan, eftersom denna utveckling leder till att eleverna på yrkesprogrammen tvingas läsa fler timmar totalt än eleverna på de studieförberedande programmen. De måste nu läsa in såväl yrkesprogrammet samt komplettera med det studieförberedande paketet. Detta leder även till att de inte har någon som helst möjlighet att till exempel få plats med egna individuella val i sitt studieprogram, något som ofta är av stor betydelse för att orka med en krävande gymnasieskola.
Det är tydligt att regeringens nya gymnasieskola har misslyckats. Tanken på ett yrkesprogram som inte leder till högskolebehörighet platsar inte i en modern skola.
Min fråga till utbildningsministern är följande:
Hur avser ministern att verka för att anpassa den nya gymnasieskolan till elevernas tydliga önskan att läsa in högskolebehörighet på yrkesprogrammen?