Provtagningen av dioxin i fisk
Anförandelista
- Hoppa till i videospelarenNäringsminister Ibrahim Baylan (S)
- Hoppa till i videospelarenJohan Hultberg (M)
- Hoppa till i videospelarenNäringsminister Ibrahim Baylan (S)
- Hoppa till i videospelarenJohan Hultberg (M)
- Hoppa till i videospelarenNäringsminister Ibrahim Baylan (S)
- Hoppa till i videospelarenJohan Hultberg (M)
- Hoppa till i videospelarenNäringsminister Ibrahim Baylan (S)
Protokoll från debatten
Anföranden: 7
Anf. 41 Näringsminister Ibrahim Baylan (S)
Fru talman! Johan Hultberg har frågat mig dels om jag vill att en större andel av yrkesfiskets fångster ska användas till humankonsumtion, och om svaret är ja, om jag avser att vidta några åtgärder för att uppnå det, dels om jag är beredd att ge i uppdrag att utöka dagens provtagning och övervakning av dioxin i fisk.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Fru talman! Jag tycker att det vore positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster av fisk som omfattas av Sveriges undantag från EU:s gränsvärden för dioxin i fisk kunde användas som mat, men det gäller under förutsättning att skyddet av folkhälsan inte riskeras och att Sverige uppfyller de förpliktelser som följer av vårt undantag från EU:s gränsvärden.
Fru talman! Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, genomförde 2018 en riskvärdering av dioxin och dioxinlika polyklorerade bifenyler, alltså PCB:er. Efsa rekommenderade då att den mängd dioxin och dioxinlika PCB:er som en person kan få i sig under en vecka utan att riskera hälsan borde sänkas sjufaldigt jämfört med den tidigare rekommendationen från 2001. För närvarande pågår också ett arbete inom Världshälsoorganisationen WHO med att revidera vissa toxikologiska beräkningsgrunder för dioxiner. Det arbetet väntas vara färdigt i slutet av 2022. Därefter planerar Europeiska kommissionen att genomföra en översyn av EU-gränsvärdena för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel.
En möjlig konsekvens av riskvärderingen och den kommande översynen i EU är att befolkningens exponering för dioxin och dioxinlika PCB:er via livsmedel bör minska ytterligare för att skydda folkhälsan. Det kan bland annat innebära sänkta EU-gränsvärden för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel och införande av kostråd i hela EU, liknande dem som finns i Sverige för fisk som omfattas av dioxinundantaget.
Anf. 42 Johan Hultberg (M)
Fru talman! Tack för svaret, ministern!
Man kan tycka att frågan om dioxin i fisk är en ganska smal fråga, fru talman, men det handlar om en viktig ambition att försöka få mer av fisken i framför allt Östersjön att gå till humankonsumtion. Det är viktigt inte bara ur ett resursperspektiv - att det är mer effektivt att använda fisken direkt till humankonsumtion än att till exempel använda den som råvara för fiskmjöl som blir insatsvara i fodertillverkning - utan det är också en viktig åtgärd för att försöka stärka lönsamheten i det svenska yrkesfisket. Det betalar sig naturligtvis bättre att sälja fisk för humankonsumtion än som råvara till fiskmjölsindustrin eller fiskoljeindustrin.
En utmaning när det gäller just fisken i Östersjön är dock problemet med dioxin. Det är en allvarlig och viktig fråga, för som ministern var inne på handlar det om livsmedelssäkerhet. De här kraven och gränsvärdena finns ju av en anledning. Det är dock bra att Sverige har ett undantag från grundreglerna inom EU, vilket gör att vi har möjlighet att sälja fisk till humankonsumtion och att vi kan ta vara på den resurs vi ändå har i Östersjön.
Det som också är glädjande, fru talman, är att vi under ganska många år har sett att halterna av dioxin i fisk från Östersjön har sjunkit. Vi ser alltså en positiv utveckling. Det ska också sägas att en del av förklaringen till det måhända är just yrkesfisket. När yrkesfiskarna landar fångst från Östersjön som går till industrin tar de upp en liten mängd av det dioxin som finns i Östersjön, och på det sättet kan det renas bort inom industrin.
Det jag lyfter i den här interpellationen är dock följande: Om man ska uppnå den ambition som jag och ministern uppenbarligen delar - i sitt svar var ministern tydlig med att han tycker att det hade varit positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster kunde gå till humankonsumtion - menar jag att det är viktigt att vi utvecklar provtagningen i Östersjön, fru talman. Vi behöver provta i större utsträckning för att få underlag gällande i vilka områden fiskarna har högre eller lägre halter av dioxin, om det finns variationer över året, om det finns variationer mellan mindre och större fisk och mycket annat.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Det är helt enkelt detta som behövs för att möjliggöra den ambition som både ministern och jag har. Tyvärr fick jag väl inte riktigt svar på frågan om ministern och regeringen är beredda att ta initiativ för att öka provtagningen. Det är alltså ett konkret verktyg för att uppnå den ambition som ministern uppenbarligen delar med mig. Jag upprepar därför gärna den frågan, fru talman. Den är nämligen central.
Anf. 43 Näringsminister Ibrahim Baylan (S)
Fru talman! Ja, det är förstås centralt att vi fortsätter att mäta, och nej, jag utesluter inte att vi kan öka mätningarna. Men det är kanske minst lika viktigt hur arbetet som handlar om gränsvärden utvecklas. Som Johan Hultberg säger har vi nämligen ett undantag, fru talman, sedan nästan 20 år tillbaka. Den socialdemokratiska regeringen på den tiden lyckades utverka ett undantag, och sedan dess har vi haft det. Men som Johan Hultberg säkert vet - han följer ju den här frågan och är väl påläst - pågår det nu ett arbete, vilket jag också redogjorde för.
De mätningar vi ändå gör visar ju på det Johan Hultberg säger, nämligen att man vid en djupare analys av de haltdata vi har från flera år tillbaka i tiden kan se att halttrenden är nedåtgående. Tyvärr går det egentligen alldeles för långsamt; vi hade önskat att det kunde gå mycket snabbare. De senaste åren varierar det tyvärr väldigt lite.
Detta blir såklart beroende av resultatet av det arbete som pågår, och där ska vi vara väldigt aktiva inte bara när det gäller att hävda det här fisket - inte minst för humankonsumtion, för jag delar den uppfattningen - utan också för att det ska vara så säkert som möjligt. Om det tillkommer ny kunskap måste vi naturligtvis vara beredda att ta till oss den, och som svar på Johan Hultbergs fråga: Om detta förutsätter en ökning av mätningarna är det klart att jag är positiv till det.
Anf. 44 Johan Hultberg (M)
Fru talman! Jag välkomnar det sista som ministern säger, nämligen att det finns en öppning hos regeringen att utöka provtagningen. Jag vill verkligen understryka att det vore viktigt. Det vore en konkret åtgärd som inte skulle kosta särskilt mycket pengar men som hade kunnat stärka yrkesfiskets konkurrenskraft.
Det hade också varit positivt som omväxling till de många andra åtgärder som den här regeringen tyvärr har vidtagit och som snarare har försvagat yrkesfiskets konkurrenskraft, fru talman. Man har till exempel gått fram med långt dragna förslag om kameraövervakning av yrkesfisket och en begränsning av räkfisket genom att till exempel stoppa bottentrålningen i Västerhavet. Detta vore alltså en konkret åtgärd där regeringen skulle kunna stärka yrkesfiskets konkurrenskraft.
I dag är det tyvärr så att provtagningen är väldigt begränsad. Det är ett bekymmer. Med en ökad provtagning skulle vi ha en bättre miljöövervakning och bättre underlag för våra myndigheter i deras rådgivning. I dag blir rådgivningen från Livsmedelsverket ganska schablonmässig givet att man inte har särskilt bra underlag gällande hur det ser ut mer på detaljnivå i Östersjön - till exempel, som sagt, hur dioxinhalterna varierar mellan olika delar av Östersjön, hur de varierar mellan olika arter av och storlekar på fiskar samt hur de varierar över året.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
I dag sker viss provtagning genom Naturhistoriska riksmuseet, och Livsmedelsverket har viss övervakning av Östersjön som en del av sitt livsmedelssäkerhetsarbete. Det vore alltså positivt om man kunde skala upp detta. Jag tror också att det är viktigt i just det sammanhang som ministern lyfter fram, nämligen i diskussionen om förändring av gränsvärdena. Det vore bra om vi hade bättre underlag för hur vi ska förhålla oss till de olika gränsvärdena.
Jag ser alltså fram emot att de ord som uttrycks här i kammaren omsätts i handling så att vi får se ökade anslag till den här provtagningen - och kanske nya uppdrag till ansvariga myndigheter att se hur man kan utveckla och förstärka provtagningen för att på det sättet stärka yrkesfiskets konkurrenskraft och bidra till att konsumtionen av fisk kan öka på ett livsmedelssäkert och miljömässigt bra sätt.
Anf. 45 Näringsminister Ibrahim Baylan (S)
Fru talman! Jag inser naturligtvis att det hör till sakens natur att försöka kritisera motståndaren och ta politiska poänger, i det här fallet genom att misstänkliggöra regeringen för att yrkesfisket har haft en tuff period. Men sanningen är - och det vet Johan Hultberg om - att den stora utmaningen inte minst i Östersjön är att bestånden är ganska pressade. Det är en av huvudanledningarna till de kvoter som kommissionen nyligen föreslog och som det även gjordes upp om i förhandlingar. Där har Sverige jobbat för undantag just för att kunna se till att vårt yrkesfiske, inte minst det kustnära fisket, överlever.
Vi går över till frågan om halterna och provtagning. Precis som Johan Hultberg säger är det Livsmedelsverket som ansvarar för detta, och man följer det löpande. Även om vi som sagt ser att halterna är nedåtgående sett över en längre period går det tyvärr alldeles för långsamt, och under de senaste åren har det inte varit så stora variationer. Likväl kan det, om vi får nya gränsvärden, finnas en poäng med att öka den här verksamheten.
Först och främst tror jag dock att vi ska delta väldigt aktivt i den diskussionen, för det är klart att den typen av rekommendationer kommer att spela väldigt stor roll - särskilt som Sverige som sagt har ett undantag från 2002, tror jag att det är. Det var allt annat än självklart när det tillkom.
Anf. 46 Johan Hultberg (M)
Fru talman! Det är riktigt att vi har en särskilt stor utmaning i Östersjön när det gäller bestånden. Vi har ju allvarliga miljöproblem i Östersjön som är kopplade till ett historiskt överfiske och till industrins påverkan med till exempel tillförsel av dioxin, som vi har i våra hav. Vi har i dag också en väldigt allvarlig problematik med övergödning.
Östersjön är ju ett innanhav som vi delar med väldigt många länder. Det är därför Moderaterna driver på för ökat internationellt samarbete för att adressera de många och väldigt stora utmaningar som vi har när det gäller Östersjön.
STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer
Moderaterna har också varit pådrivande för att lägga om EU:s fiskeripolitik. Den är ju i dag mycket mer ekosystembaserad och hållbar. Vi i Moderaterna vill stärka detta arbete ytterligare med inte minst mer av långsiktiga förvaltningsplaner som ligger fast över flera år och som skapar en förutsägbarhet för branschen.
Det som är viktigt, inte minst i ljuset av att kvoterna minskas, är att vi också funderar på hur vi kan göra mer och få ut större värden av den resurs som vi ändå fiskar. Då är det viktigt att titta på hur en större andel av den fisk som fiskas i Östersjön kan landas för humankonsumtion och komma högre upp i förädlingsledet. Här är frågan om ökad provtagning viktig.
Jag hoppas att det inte var så ministern menade, men jag uppfattade ministerns senaste inlägg lite som att han ställde ökad provtagning emot arbetet med gränsvärdena. Detta är ju två saker som borde gå hand i hand. Jag tycker att det är viktigt att vi ökar och bygger ut provtagningen och att detta arbete går hand i hand med arbetet med att se över och förändra gränsvärdena. Vi behöver bättre underlag för att kunna utforma våra rekommendationer till konsumenter. Vi behöver också bättre underlag för att kunna föra en bra och nyanserad diskussion om var gränsvärdena ska ligga.
Anf. 47 Näringsminister Ibrahim Baylan (S)
Fru talman! Det som Johan Hultberg säger är korrekt - dessa saker står inte emot varandra, utan de är varandras förutsättning. Jag menar bara att när arbetet med gränsvärdena nu kommer kan det till och med vara så att detta i sig motiverar ökad provtagning.
Jag uppfattar att Johan Hultberg och jag i grund och botten är ganska överens. Sedan är ju själva grundfrågan väldigt pressad och problematisk. Vi har de problem som vi har i Östersjön, vilket Johan Hultberg också pratar om.
Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
Interpellation 2021/22:53 Provtagningen av dioxin i fisk
av Johan Hultberg (M)
till Näringsminister Ibrahim Baylan (S)
Fet fisk från Östersjön, men också från Vänern och Vättern, innehåller ofta dioxin i nivåer som överskrider EU:s gränsvärden. Det gör att mycket av fångsten av fisk i dessa vatten inte används till humankonsumtion. Sedan 2002 har Sverige dock ett undantag från EU:s strikta gränsvärden vilket innebär att vissa fiskarter, däribland strömming/sill större än 17 centimeter, lax och röding får säljas på den svenska marknaden liksom till länder med motsvarande undantag även om dioxinhalten skulle överskrida EU:s gränsvärden. Undantaget är villkorat med att Livsmedelsverket informerar om riskerna med fet fisk från Östersjöområdet samt ger ut kostråd avseende denna fisk. I syfte att kunna förbättra rådgivningen till konsument och i syfte att på ett säkert sätt kunna öka humankonsumtionen av fisk från Östersjön, Vänern och Vättern bör dagens provtagning och övervakning av dioxin utökas.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister Ibrahim Baylan följande:
- Vill ministern att en större andel av yrkesfiskets fångster ska användas till humankonsumtion, och om ja, avser ministern att vidta några åtgärder för att uppnå det?
- Är ministern beredd att ge i uppdrag att utöka dagens provtagning och övervakning av dioxin i fisk?